natgillin/translations-raw huggingface dataset:
minor quantities of vitamins B6, B12 and folic acid (B9).
Toode esitatakse tollile immuunsüsteemi toetava ja inimese kehale energiat andva tootena.
The product is a non-alcoholic, aromatised, and coloured liquid that is used as a food supplement after dilution.
Toote päevaannus on kaks milliliitrit, mis tuleb enne tarbimist lahjendada.
It is not directly drinkable.
Selline päevaannus sisaldab 40 mg C-vitamiini, 1 mg B6-vitamiini, 200 μg foolhapet ja 2 μg B12-vitamiini.
The product is presented to be used for supporting the immune system and providing energy to the human body.
Toode esitatakse tollile 60 ml tilgutiga plastpudelis jaemüügiks.
The daily dose of the product is two millilitres, which has to be diluted before consumption.
On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.
Such a daily dose includes 40 mg of vitamin C, 1 mg of vitamin B6, 200 μg of folic acid and 2 μg of vitamin B12.
maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi
Commission Implementing Regulation (EU) 2018/838
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/838,
Done at Brussels, 31 May 2018.
Brüssel, 31. mai 2018
Classification (CN code)
Põhjendused
Reasons
Lapse potis kasutatav ühekorravooderdisest toode, mille moodustavad plastkott ja selle põhja kinnitatud mitmekihilisest imavast paberist ja polüakrülaatpolümeeri üliimavatest graanulitest padjake.
A product consisting of a disposable liner, to be used in conjunction with a child's potty, composed of a plastic bag to which a multilayer absorbent pad made from paper and a superabsorbent polymer of polyacrylate in the form of granules is attached at the bottom of the bag.
Need üliimavad polüakrülaatgraanulid muunduvad uriiniga kokkupuutumisel geeliks.
These superabsorbent polyacrylate granules are transformed into a gel when they come in contact with urine.
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga b ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 3924 ja 39249000 sõnastusega.
Classification is determined by general rules 1, 3(b) and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 3924 and 39249000.
Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 4818, sest toote põhiomadus ei tulene selle paberkomponendist, vaid üliimavast polüakrülaatpolümeerist.
Classification under heading 4818 is excluded because the essential character of the product is not given by its paper components but by the superabsorbent polymer of polyacrylate.
Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9619, sest toode ei ole vormitud inimkehale sobituvaks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9619).
Classification under heading 9619 is excluded because the product is not shaped so that it fits to the human body (see also the Harmonised System Explanatory Notes (HSEN) to heading 9619).
Toode on kombinatsioon plastist ja muudest materjalidest.
The product is a combination of plastics and other materials.
Plastist ja muudest materjalidest toode klassifitseeritakse gruppi 39 tingimusel, et see säilitab plasttoote põhiomaduse (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 39, „Üldine“).
A product which combines plastics and other materials is classified in chapter 39 provided that it retains the essential character of articles of plastics (see also the HSEN, General Notes to Chapter 39).
Toote põhiomadus tuleneb üliimavast polümeerist; paberil on üksnes kanduri või pakendamise funktsioon.
The essential character of the product is provided by superabsorbent polymer; the paper is solely considered to have a carrier or packaging function.
Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 39249000 alla kui muud plastist majapidamis-, hügieeni- ja tualett-tarbed.
The product is therefore to be classified in CN code 39249000 as other household articles and hygienic or toilet articles, of plastics.
maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi
Regulation (EU) 2018/841 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841,
on the inclusion of greenhouse gas emissions and removals from land use, land use change and forestry in the 2030 climate and energy framework, and amending Regulation (EU) No 525/2013 and Decision No 529/2013/EU
millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990, and that target was reaffirmed in the European Council’s conclusions of 17-18 March 2016.
Euroopa Ülemkogu kiitis oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta heaks siduva eesmärgi vähendada liidu kõikides majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 40 % ja seda eesmärki kinnitati Euroopa Ülemkogu 17.–18. märtsi 2016. aasta järeldustes.
The European Council conclusions of 23-24 October 2014 stated that the emissions reduction target of at least 40 % should be delivered collectively by the Union in the most cost-effective manner possible, with the reductions in the European Union emissions trading system (‘EU ETS’) laid down in Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council and in non-ETS sectors amounting to 43 % and 30 %, respectively, by 2030 compared to 2005, with efforts distributed on the basis of relative GDP per capita.
Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes on märgitud, et liit peaks täitma eesmärgi vähendada heidet vähemalt 40 % võrra ühiselt võimalikult kulutasuval moel, vähendades 2030. aastaks heitkoguseid võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ sätestatud Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS), ning 30 % sektorites, mis sellesse ei kuulu, ning jõupingutuste jaotus põhineb suhtelisel SKP-l elaniku kohta.
This Regulation forms part of the implementation of the Union’s commitments under the Paris Agreement adopted under the United Nations Framework Convention on Climate Change (‘UNFCCC’).
Käesolev määrus aitab ellu viia ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkuleppega võetud liidu kohustusi.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Pariisi kokkulepe sõlmiti liidu nimel 5. oktoobril 2016 nõukogu otsusega (EL) 2016/1841.
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016.
Metsadel, põllumajandusmaal ja märgaladel on selle eesmärgi saavutamisel keskne roll.
The Union should continue to decrease its greenhouse gas emissions and enhance removals in line with the Paris Agreement.
Pariisi kokkuleppes tunnistavad osalised toiduga kindlustatuse tagamise ja nälja kõrvaldamise esmatähtsust jätkusuutliku arengu ja vaesuse likvideerimise püüdluste kontekstis, ning toidu tootmissüsteemide erilist haavatavust kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes, parandades seeläbi vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendades vähese kasvuhoonegaaside heitega arengut viisil, mis ei ohusta toidutootmist.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks peaksid kokkuleppe osalised suurendama oma ühiseid jõupingutusi.
Forests, agricultural land and wetlands will play a central role in achieving this goal.
Kokkuleppe osalised peaksid koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need ellu viima.
In the Paris Agreement, the Parties also recognise the fundamental priority of safeguarding food security and ending hunger, in the context of sustainable development and efforts to eradicate poverty, and the particular vulnerabilities of food production systems to the adverse impacts of climate change, thereby fostering climate resilience and low greenhouse gas emissions development, in a manner that does not threaten food production.
Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (edaspidi „maakasutus ja metsandus“) sektor on võimeline pakkuma pikaajalist kliimaalast kasu ja aitama tänu sellele saavutada liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki ja Pariisi kokkuleppe pikaajalisi kliimaeesmärke.
The Parties should prepare, communicate and maintain successive nationally determined contributions.
Kuna maakasutuse ja metsanduse sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside sidumist on võimalik tagasi pöörata, tuleks neid käsitleda liidu kliimapoliitika raamistiku eraldiseisva sambana.
The Paris Agreement replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which will not be continued beyond 2020.
Euroopa Ülemkogu sedastas 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes, et tuleks tunnustada mitmeid põllumajandus- ja maakasutussektori eesmärke, millel on väiksem leevenduspotentsiaal, ning samuti vajadust tagada liidu toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega seotud eesmärkide vaheline kooskõla.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, millised oleksid parimad võimalused ergutada toiduainete tootmise säästvat intensiivistamist, optimeerides samas selle sektori panust kasvuhoonegaaside mõju leevendamisse ja nende sidumisse, sealhulgas metsastamise kaudu, ning töötada välja poliitikasuunad, mille abil lisada maakasutus ja metsandus 2030. aastani ulatuvasse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise raamistikku niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid igal juhul enne 2020. aastat.
The land use, land use change and forestry (‘LULUCF’) sector has the potential to provide long-term climate benefits, and thereby to contribute to the achievement of the Union’s greenhouse gas emissions reduction target, as well as to the long-term climate goals of the Paris Agreement.
Säästvad majandamistavad maakasutuse ja metsanduse sektoris võivad aidata leevendada kliimamuutuste mõju mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja tõhustades neeldajaid ja süsinikuvarusid.
The LULUCF sector also provides bio-materials that can substitute fossil- or carbon-intensive materials and therefore plays an important role in the transition to a low greenhouse-gas-emitting economy.
Selleks et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, on oluline süsiniku talletajate pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus.
As removals through LULUCF are reversible, they should be treated as a separate pillar in the Union climate policy framework.
Lisaks võimaldavad säästvad majandamistavad säilitada maakasutuse ja metsanduse sektori tootlikkust, uuenemisvõimet ja elujõulisust ning sellega edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, vähendades samal ajal selle sektori CO2- ja ökoloogilist jalajälge.
The European Council conclusions of 23-24 October 2014 stated that the multiple objectives of the agriculture and land use sector, with their lower mitigation potential as well as the need to ensure coherence between the Union food security and climate change objectives, should be acknowledged.
Säästvate ja uuenduslike tavade ja tehnoloogiate, sealhulgas agroökoloogia ja agrometsanduse arendamisega saab suurendada maakasutuse ja metsanduse sektori rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel ning tugevdada kõnealuse sektori tootlikkust ja vastupanuvõimet.
The European Council invited the Commission to examine what the best means of encouraging the sustainable intensification of food production are, while optimising the sector’s contribution to greenhouse gas mitigation and sequestration, including through afforestation, and to establish policy on how to include LULUCF in the 2030 greenhouse gas mitigation framework as soon as technical conditions allow and in any case before 2020.
Kuna maakasutuse ja metsanduse sektorit iseloomustab tulemuste avaldumine pika aja möödudes, on vaja pikaajalisi strateegiaid, et suurendada säästvate ja uuenduslike tavade ja tehnoloogiate arendamise alaste teadusuuringute rahastamist ning sellealaseid investeeringuid.
Sustainable management practices in the LULUCF sector can contribute to climate change mitigation in several ways, in particular by reducing emissions, and maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Ennetavatesse meetmetesse, näiteks säästvatesse majandamistavadesse investeerimisega on võimalik vähendada looduslike häiringutega seotud ohte.
In order for measures aiming in particular at increasing carbon sequestration to be effective, the long-term stability and adaptability of carbon pools is essential.
Oma 22.–23. juuni 2017. aasta järeldustes kinnitas Euroopa Ülemkogu liidu ja selle liikmesriikide täielikku pühendumist kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030, mille eesmärk on muu hulgas tagada metsa säästev majandamine.
In addition, sustainable management practices can maintain the productivity, regeneration capacity and vitality of the LULUCF sector and thereby promote economic and social development, while reducing the carbon and ecological footprint of that sector.
Olulised on arenguriikides võetavad meetmed metsade hävitamise ja nende seisundi halvenemise vähendamiseks ning säästva metsamajandamise edendamiseks.
The development of sustainable and innovative practices and technologies, including agro-ecology and agro-forestry, can enhance the role of the LULUCF sector in relation to climate mitigation and adaptation, as well as strengthen the productivity and resilience of that sector.
Sellega seoses tuletas nõukogu oma 21. oktoobri 2009. aasta ja 14. oktoobri 2010. aasta järeldustes meelde liidu eesmärke vähendada 2020. aastaks troopiliste metsade raadamise koguulatust vähemalt 50 % võrreldes praeguse tasemega ja peatada hiljemalt 2030. aastaks metsapindala vähenemine maailmas.
As the LULUCF sector is characterised by long timeframes for returns, long-term strategies are important to enhance research funding for the development of, and investments in, sustainable and innovative practices and technologies.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 529/2013/EL on sätestatud maakasutuse ja metsanduse sektorist tuleneva heite ja selle sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning sellega toetatakse liidu poliitikasuundade kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse maakasutuse ja metsanduse sektorit.
Investments in preventive actions, such as sustainable management practices, can reduce the risks associated with natural disturbances.
Käesolevas määruses ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele, sealhulgas põllumajandustootjatele ja metsakasvatajatele.
In its conclusions of 22-23 June 2017, the European Council reaffirmed the commitment of the Union and its Member States to the 2030 Agenda for Sustainable Development, which aims, inter alia, to ensure that the management of forests is sustainable.
Maakasutuse ja metsanduse sektoril, sealhulgas põllumajandusmaal on otsene ja ulatuslik mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele.
In this context, in its conclusions of 21 October 2009 and 14 October 2010, the Council recalled the Union’s objectives of reducing gross tropical deforestation by at least 50 % by 2020 compared to current levels and to halt global forest cover loss by 2030 at the latest.
Kõnealuses sektoris tuleks rakendada ja toetada nii leevendus- kui ka kohanemismeetmeid.
Decision No 529/2013/EU of the European Parliament and of the Council sets out accounting rules applicable to emissions and removals from the LULUCF sector and thereby has contributed to the development of policies that have led towards the inclusion of the LULUCF sector in the Union’s emission reduction commitment.
Samuti tuleks tagada kooskõla ühise põllumajanduspoliitika ja käesoleva määruse vahel.
This Regulation should build on the existing accounting rules, updating and improving them for the period from 2021 to 2030.
Kõik sektorid peaksid andma oma õiglase panuse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse.
It should lay down the obligations of Member States in implementing those accounting rules, and should also require the Member States to ensure that the overall LULUCF sector does not generate net emissions and contributes to the aim of enhancing sinks in the long-term.
Märgalad on tõhusad ökosüsteemid süsiniku sidumiseks.
It should not lay down any accounting or reporting obligations for private parties, including farmers and foresters.
Seetõttu saaks märgalade kaitse ja taastamisega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid maakasutuse ja metsanduse sektoris.
The LULUCF sector, including agricultural land, has a direct and significant impact on biodiversity and ecosystems services.
Sellega seoses tuleks arvesse võtta valitsustevahelise kliimamuutuste rühma poolt 2006. aastal kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta avaldatud suuniste täpsustamist märgalade osas.
For this reason, an important objective of policies affecting this sector is to ensure that there is coherence with the Union’s biodiversity strategy objectives.
Et tagada maakasutuse ja metsanduse sektori panus liidu heite vähemalt 40 % võrra vähendamise eesmärgi ja Pariisi kokkuleppe pikaajalise eesmärgi saavutamisse, on vaja tugevat arvestamissüsteemi.
Actions should be taken to implement and support activities in this sector relating to both mitigation and adaptation.
Selleks et saavutada heitkoguste ja sidumise täpne arvestus kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta (edaspidi „valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised“), tuleks kasutada igal aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud maakasutuskategooriate ja maakasutuskategooriate muutmise väärtusi, ühtlustades seega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevalt kasutatud lähenemisviise.
Coherence between the Common Agricultural Policy and this Regulation should also be ensured.
Muuks maakasutuskategooriaks muudetud maad tuleks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suuniste kohaselt vaikimisi käsitada sellele kategooriale ülemineku staadiumis olevana 20 aasta jooksul.
All sectors need to deliver their fair share as regards the reduction of greenhouse gas emissions.
Liikmesriikidel peaks olema võimalik sellest vaikeväärtusest kõrvale kalduda ainult metsastatud maa puhul ja üksnes valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunistes täpsustatud piiratud juhtudel.
Wetlands are effective ecosystems for storing carbon.
Vajaduse korral tuleks käesoleva määruse aruandlusnõuetes arvesse võtta valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suuniste muudatusi, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi poolt või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi poolt.
Therefore, protecting and restoring wetlands could reduce greenhouse gas emissions in the LULUCF sector.
Rahvusvaheliselt kokku lepitud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suuniste kohaselt võib biomassi põletamisel tekkiva heite väärtuseks energeetikasektoris arvestada nulli, tingimusel et kõnealune heide arvestatakse maakasutuse ja metsanduse sektoris.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (‘IPCC’) Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories relating to wetlands should be taken into account in this context.
Komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 artikli 38 ja määruse (EL) nr 525/2013 sätete kohaselt arvestatakse biomassi põletamisel tekkivat heidet praegu liidus nullväärtusega, seega saaks kooskõla valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunistega tagada ainult siis, kui seda heidet kajastatakse korrektselt käesoleva määruse alusel.
To ensure the contribution of the LULUCF sector to the achievement of the Union’s emission reduction target of at least 40 % and to the long-term goal of the Paris Agreement, a robust accounting system is needed.
Metsamaast tulenev heide ja selle sidumine sõltub ka mitmetest looduslikest asjaoludest, metsade vanusega seotud dünaamilistest karakteristikutest ning samuti varasematest ja praegustest majandamistavadest, mis liikmesriigiti oluliselt erinevad.
In order to obtain accurate accounts of emissions and removals in accordance with the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (‘IPCC Guidelines’), the annually reported values under Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council for land use categories and the conversion between land use categories should be utilised, thereby streamlining the approaches used under the UNFCCC and the Kyoto Protocol.
Baasaasta kasutamine ei suudaks kajastada neid tegureid, nendest tulenevat tsüklilist mõju heitele ja sidumisele ega nende varieerumist aastate lõikes.
Land that is converted to another land use category should be considered to be in the process of transitioning to that category for the default value of 20 years referred to in the IPCC Guidelines.
Selle asemel tuleks asjaomastes arvestuseeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et välistada loodusliku ja riigiomase eripära mõju.
Member States should only be able to derogate from that default value for afforested land and only in limited circumstances justified under the IPCC Guidelines.
Metsa heitkoguse võrdlustasemed peaksid võtma arvesse metsade igasugust tasakaalustamata vanuselist struktuuri ega tohiks asjatult piirata tulevase metsamajandamise intensiivsust, nii et pikaajalisi süsinikdioksiidi neeldajaid saaks säilitada või tugevdada.
Changes in the IPCC Guidelines as adopted by the Conference of the Parties to the UNFCCC or the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Paris Agreement should be reflected, as appropriate, in the reporting requirements under this Regulation.
Horvaatia metsa heitkoguse võrdlustaseme puhul tuleks erilise ajaloolise olukorra tõttu võtta arvesse ka riigi territooriumi okupeerimist, sõjaaegseid ja -järgseid olusid, mis on mõjutanud metsamajandamist võrdlusperioodil.
The internationally agreed IPCC Guidelines state that emissions from the combustion of biomass can be accounted for as zero in the energy sector on condition that such emissions are accounted for in the LULUCF sector.
Asjaomased arvestuseeskirjad võtavad arvesse Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi (Forest Europe) vastu võetud metsa säästva majandamise põhimõtteid.
In the Union, emissions from biomass combustion are currently accounted for as zero pursuant to Article 38 of Commission Regulation (EU) No 601/2012 and the provisions set out in Regulation (EU) No 525/2013, therefore consistency with the IPCC Guidelines would only be ensured if such emissions were reflected accurately in this Regulation.
Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile riiklikud metsanduse arvestuskavad, sealhulgas metsa heitkoguse võrdlustasemed.
Emissions and removals from forest land depend on a number of natural circumstances, dynamic age-related forest characteristics, as well as on past and present management practices that differ substantially between the Member States.
Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ega Kyoto protokolliga ei ole rahvusvahelist läbivaatamist ette nähtud, tuleks kehtestada läbivaatamismenetlus, mis tagaks läbipaistvuse ja parandaks majandatava metsamaa kategooria arvestuskvaliteeti.