natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If SCOEL's work is to be reorganised, dedicated resources should be guaranteed and specific expertise on epidemiology, toxicology, occupational medicine and occupational hygiene should not be lost.
Kui teaduskomitee töö tuleb ümber korraldada, tuleks tagada sihtotstarbelised ressursid ja vältida epidemioloogia, toksikoloogia, töötervishoiu ja tööhügieeni alaste eriteadmiste kaotsiminekut.
Amendments to Annexes I and III to Directive 2004/37/EC provided for in this Directive are a further step in a longer term process to update Directive 2004/37/EC.
Käesolevas direktiivis sätestatud direktiivi 2004/37/EÜ I ja III lisa muudatused on järjekordne samm direktiivi 2004/37/EÜ ajakohastamise pikemaajalises protsessis.
As the next step in that process, the Commission has submitted a proposal for the establishment of limit values and skin notations with regard to five additional carcinogens.
Nimetatud protsessi järgmise sammuna on komisjon esitanud ettepaneku kehtestada piirnormid ja lisada märge „Nahk“ veel viie kantserogeeni kohta.
Moreover, the Commission stated in its Communication of 10 January 2017 entitled ‘Safer and Healthier Work for All — Modernisation of the EU Occupational Safety and Health Legislation and Policy’ that there should be further amendments to Directive 2004/37/EC.
Lisaks sellele märkis komisjon oma 10. jaanuari 2017. aasta teatises „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile – ELi tööohutuse ja töötervishoiu poliitika ajakohastamine“, et direktiivi 2004/37/EÜ tuleks teha täiendavaid muudatusi.
The Commission should, on an ongoing basis, continue its work on updates of Annexes I and III to Directive 2004/37/EC, in line with Article 16 thereof and established practice, and amend them when necessary in light of available information, including progressively acquired scientific and technical data such as residual risk data.
Komisjon peaks jätkama direktiivi 2004/37/EÜ I ja III lisa pidevat ajakohastamist kõnealuse direktiivi artikli 16 ja väljakujunenud tava kohaselt ning vajaduse korral peaks ta neid kättesaadava teabe, sealhulgas uute teaduslike ja tehniliste andmete, näiteks jääkriski andmete põhjal muutma.
That work should result, where appropriate, in proposals for future revisions of the limit values set out in Directive 2004/37/EC and in this Directive, as well as proposals for additional substances, mixtures and processes in Annex I and additional limit values in Annex III.
Selle töö tulemusena tuleks, kui see on kohane, esitada ettepanekud direktiivis 2004/37/EÜ ja käesolevas direktiivis sätestatud piirnormide edaspidiseks muutmiseks, samuti ettepanekud täiendavate ainete, segude ja menetluste kohta I lisas ja täiendavate piirnormide kohta III lisas.
It is important to protect workers exposed to carcinogenic or mutagenic substances resulting from the preparation, administration or disposal of hazardous drugs, including cytostatic or cytotoxic drugs, and from work involving exposure to carcinogenic or mutagenic substances in cleaning, transport, laundry and waste disposal of hazardous drugs or materials contaminated by hazardous drugs, as well as in personal care for patients under treatment of hazardous drugs.
Oluline on kaitsta töötajaid, kes puutuvad kantserogeensete või mutageensete ainetega kokku ohtlike, sealhulgas tsütostaatiliste või tsütotoksiliste ravimite valmistamise, manustamise ja kasutuselt kõrvaldamise käigus ja tööprotsessides, millega kaasneb kokkupuude kantserogeensete või mutageensete ainetega ohtlike ravimite või nendega saastunud materjalide jäätmete kõrvaldamise, puhastamise ja transportimise, pesupesemise ning ohtlike ravimitega ravitavate patsientide isikliku hooldamise käigus.
As a first step, the Commission has issued guidance to reduce occupational health and safety risks in the healthcare sector, including on the risk related to the exposure to cytostatic or cytotoxic drugs, in a dedicated guide to prevention and good practice.
Esimese sammuna on komisjon andnud spetsiaalses ennetamist ja head tava käsitlevas juhendis välja suunised, et vähendada tervishoiusektoris töötervishoiu ja tööohutusega seotud ohtusid, sealhulgas tsütostaatiliste või tsütotoksiliste ravimitega kokkupuutumisega seotud ohtu.
This guidance is without prejudice to possible further legislative proposals or other initiatives.
Need suunised ei mõjuta võimalikke seadusandlikke ettepanekuid ega muid algatusi.
In accordance with the recommendations of SCOEL and of the ACSH, where available, limit values for the inhalation route of exposure are established in relation to a reference period of eight hours time-weighted average (long-term exposure limit values) and, for certain carcinogens or mutagens to a shorter reference period, in general fifteen minutes time-weighted average (short-term exposure limit values), in order to limit, to the extent possible, the effects arising from short-term exposure.
Kooskõlas teaduskomitee ja nõuandekomitee soovitustega ning kui see on asjakohane, kehtestatakse sissehingamise teel toimuva kokkupuute piirnormid kaheksatunnise võrdlusperioodi aegkaalutud keskmise suhtes (pikaajalise kokkupuute piirnormid) ning teatavate kantserogeenide ja mutageenide puhul lühemate võrdlusperioodide (tavaliselt viisteist minutit) aegkaalutud keskmise suhtes (lühiajalise kokkupuute piirnormid), et võimalikult suures ulatuses vähendada lühiajalisest kokkupuutest tulenevat mõju.
Skin notations are also set in accordance with the recommendations of SCOEL and of the ACSH.
Kooskõlas teaduskomitee ja nõuandekomitee soovitustega lisatakse märge „Nahk“.
Additional sources of scientific information that are adequately robust and in the public domain should also be considered.
Arvesse tuleks võtta ka muid teadusliku teabe allikaid, mis on piisavalt usaldusväärsed ja üldkasutatavad.
The principle of prevention at the workplace should also be promoted in relation to the effects of carcinogens and mutagens on future generations, such as the negative impacts on the reproductive capacity of both men and women, as well as on foetal development.
Edendada tuleks põhimõtet ennetada töökohal kokkupuudet ka selliste kantserogeenide ja mutageenidega, mis võivad avaldada mõju tulevastele põlvkondadele, näiteks nii meeste kui naiste paljunemisvõimele ja loote arengule.
To this end, Member States should share best practices in this field.
Seepärast peaksid liikmesriigid jagama selle valdkonna parimaid tavasid.
There is sufficient evidence of the carcinogenicity of mineral oils that have been used before in internal combustion engines to lubricate and cool the moving parts within the engine.
Sisepõlemismootorites mootori liikuvate osade määrimiseks ja jahutamiseks eelnevalt kasutatud mineraalõlide kantserogeensuse kohta on piisavalt tõendusmaterjali.
Those used mineral engine oils are process-generated and therefore they are not subject to classification in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council.
Nimetatud kasutatud mineraalsed mootoriõlid tekivad protsessi käigus ning seega ei klassifitseerita neid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008.
SCOEL identified the possibility of significant uptake through the skin for those oils, concluded that occupational exposure occurs through the dermal route and strongly recommended the establishment of a skin notation.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et need õlid võivad olulises koguses imenduda naha kaudu, ja jõudis järeldusele, et töökeskkonnas toimub kokkupuude naha kaudu, ning soovitas tungivalt lisada märge „Nahk“.
The ACSH agreed that used mineral engine oils should be added to the carcinogenic substances, mixtures and processes listed in Annex I to Directive 2004/37/EC and on the possibility of significant uptake through the skin.
Nõuandekomitee nõustus, et kasutatud mineraalsed mootoriõlid tuleks kanda direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud ainete, segude ja menetluste hulka ning sellega, et need õlid võivad olulises koguses imenduda naha kaudu.
A range of best practices can be used to limit dermal exposure, including the use of personal protection equipment such as gloves, and the removal and cleaning of contaminated clothing.
Nahaga kokkupuute piiramiseks saab kasutada mitut parimat tava, muu hulgas isikukaitsevahendite, näiteks kinnaste kasutamine ning saastunud rõivaste eemaldamine ja puhastamine.
Full compliance with those practices, as well as with newly emerging best practices, could help reduce that exposure.
Kõnealuste ja alles kujunevate parimate tavade täielik järgimine võiks aidata kõnealust kokkupuudet vähendada.
It is therefore appropriate to include work involving exposure to mineral oils that have been used before in internal combustion engines to lubricate and cool the moving parts within the engine in Annex I to Directive 2004/37/EC and to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seega on asjakohane kanda tööprotsessid, mille käigus puututakse kokku eelnevalt sisepõlemismootorites mootori liikuvate osade määrimiseks ja jahutamiseks kasutatud mineraalõlidega, direktiivi 2004/37/EÜ I lisasse ning lisada direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
There is sufficient evidence of the carcinogenicity of diesel engine exhaust emissions arising from the combustion of diesel fuel in compression ignition engines.
Diiselmootorites diislikütuse põlemisel tekkivate heitgaaside kantserogeensuse kohta on piisavalt tõendusmaterjali.
Diesel engine exhaust emissions are process-generated and therefore not subject to classification in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008.
Diiselmootori heitgaasid tekivad protsessi käigus ja seepärast ei klassifitseerita neid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008.
The ACSH agreed that traditional diesel engine exhaust emissions should be added to the carcinogenic substances, mixtures and processes listed in Annex I to Directive 2004/37/EC and has requested further investigations of the scientific and technical aspects of newer types of engines.
Nõuandekomitee on nõustunud sellega, et tavapärase diiselmootori heitgaasid tuleks kanda direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud kantserogeensete ainete, segude ja menetluste hulka, ning on palunud teha täiendavaid uuringuid uuemat tüüpi mootorite teaduslike ja tehniliste aspektide kohta.
Diesel engine exhaust has been classified by the IARC as carcinogenic to humans (IARC category 1) and the IARC has specified that while the amount of particulates and chemicals are reduced in the newer types of diesel engines, it is not yet clear how the quantitative and qualitative changes will translate into altered health effects.
Vähiuurimiskeskus on liigitanud diiselmootorite heitgaasid inimestele kantserogeenseteks (IARC 1. kategooria) ja on täpsustanud, et kuigi uuemat tüüpi diiselmootorite puhul on tahkete osakeste ja kemikaalide hulk väiksem, ei ole veel selge, kuidas kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muudatused muudavad tervisele avalduvat mõju.
The IARC has also specified that it is common to use elemental carbon, which makes up a significant proportion of those emissions, as a marker of exposure.
Vähiuurimiskeskus on ühtlasi märkinud, et tavaliselt kasutatakse kokkupuute markerina elementaarset süsinikku, mille osakaal kõnealustes heitgaasides on märkimisväärne.
Given the above and the number of workers exposed, it is appropriate to include work involving exposure to diesel engine exhaust emissions in Annex I to Directive 2004/37/EC and to establish in Annex III thereto a limit value for diesel engine exhaust emissions calculated on elemental carbon.
Arvestades eespool mainitut ja kõnealuste heitgaasidega kokkupuutuvate töötajate arvu, on asjakohane lisada direktiivi 2004/37/EÜ I lisasse tööd, millega kaasneb kokkupuude diiselmootorite heitgaasidega, ja kehtestada direktiivi III lisas diiselmootorite heitgaaside piirnorm, mis arvutatakse elementaarse süsiniku põhjal.
The entries in Annexes I and III to Directive 2004/37/EC should cover exhaust emissions from all types of diesel engines.
Direktiivi 2004/37/EÜ I ja III lisa kanded peaksid hõlmama igat tüüpi diiselmootorite heitgaase.
With regard to diesel engine exhaust emissions, a limit value of 0,05 mg/m3 measured as elemental carbon may, in some sectors, be difficult to achieve in the short term.
Diiselmootori heitgaaside piirnorm 0,05 mg/m3 mõõdetuna elementaarse süsinikuna võib mõnes sektoris olla lähiajal raskesti saavutatav.
Therefore, in addition to the transposition period, a two year transitional period should be introduced before the limit value should apply.
Seetõttu tuleks enne piirnormi kohaldamist kehtestada lisaks ülevõtmisperioodile kõigi sektorite jaoks kaheaastane üleminekuperiood.
However, for the sectors of underground mining and tunnel construction, a five year transitional period, in addition to the transposition period, should be introduced before the limit value should apply.
Allmaakaevandamise ja tunneliehitusega tegelevate sektorite jaoks tuleks aga enne piirnormi kohaldamist kehtestada lisaks ülevõtmisperioodile viieaastane üleminekuperiood.
Certain polycyclic aromatic hydrocarbons (PAHs) mixtures, particularly those containing benzo[a]pyrene, meet the criteria for classification as carcinogenic (category 1A or 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore are carcinogens as defined in Directive 2004/37/EC.
Teatavad polütsükliliste aromaatsete süsivesinike segud, eelkõige sellised, mis sisaldavad benso[a]püreeni, vastavad määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1A või 1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeenid.
Exposure to such mixtures may occur during work involving burning processes, such as from combustion engine exhaust, and high temperature combustion processes, among others.
Selliste segudega kokkupuude võib toimuda tööl, mis on seotud põlemisprotsessidega, muu hulgas sisepõlemismootori heitgaaside ja kõrge temperatuuriga põlemisprotsessidega.
SCOEL identified the possibility of significant uptake through the skin for those mixtures and the ACSH agreed on the importance of introducing an occupational exposure limit value for PAHs mixtures and has recommended carrying out work to evaluate the scientific aspects with a view to proposing an occupational exposure limit value in the future.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et need segud võivad olulisel määral imenduda naha kaudu, ning nõuandekomitee nõustus, et vaja on kehtestada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike segudega kokkupuute piirnorm töökeskkonnas, ja soovitas teha tööd teaduslike aspektide hindamiseks eesmärgiga esitada tulevikus ettepanek kokkupuute piirnormi kohta töökeskkonnas.
It is therefore appropriate to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seepärast on asjakohane lisada nende segude kohta direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
Further investigations should also be carried out to assess whether it is necessary to set a limit value for PAHs mixtures in order to better protect workers from those mixtures.
Vaja oleks teha ka edasisi uuringuid, et hinnata vajadust kehtestada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike segudega kokkupuute piirnorm, et töötajaid nende segude eest paremini kaitsta.
Trichloroethylene meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore is a carcinogen as defined in Directive 2004/37/EC.
Trikloroetüleen vastab määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeen.
SCOEL identified trichloroethylene as a genotoxic carcinogen.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et trikloroetüleen on genotoksiline kantserogeen.
It is possible, on the basis of available information, including scientific and technical data, to set limit values for trichloroethylene in relation to a reference period of eight hours (long-term limit value) and to a shorter reference period of fifteen minutes time-weighted average (short-term exposure limit value).
Kättesaadava teabe põhjal (sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed) on võimalik kehtestada trikloroetüleeni piirnormid kaheksatunnise võrdlusperioodi suhtes (pikaajalise kokkupuute piirnorm) ning lühema viieteistminutilise võrdlusperioodi aegkaalutud keskmise suhtes (lühiajalise kokkupuute piirnorm).
SCOEL identified for that carcinogen the possibility of significant uptake through the skin and the ACSH agreed on a practical limit value on the basis of the available information, including scientific and technical data.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et kõnealune kantserogeen võib olulisel määral imenduda naha kaudu, ning nõuandekomitee leppis kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kokku praktilise piirnormi.
It is therefore appropriate to establish long- and short-term exposure limit values for trichloroethylene and to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seepärast on asjakohane kehtestada trikloroetüleeniga pika- ja lühiajalise kokkupuute piirnormid ning lisada direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
In light of evolving scientific evidence and technical progress, the limit values for that substance should be kept under particularly close review.
Uusi teaduslikke tõendeid ja tehnika arengut arvesse võttes tuleks kõnealuse aine piirnormid edaspidi väga tähelepanelikult läbi vaadata.
4,4′-Methylenedianiline (MDA) meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore is a carcinogen as defined in Directive 2004/37/EC.
4,4′-metüleendianiliin (MDA) vastab määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeen.
SCOEL concluded that it is not possible to derive a health-based exposure limit for that non-threshold carcinogen.
Teaduskomitee jõudis järeldusele, et nimetatud läviväärtuseta kantserogeeniga kokkupuute tervisepõhist piirnormi ei ole võimalik tuletada.
On the basis of available information, including scientific and technical data, it is possible, however, to set a limit value for 4,4′-Methylenedianiline.
Kättesaadava teabe põhjal (sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed) on siiski võimalik kehtestada 4,4′-metüleendianiliini piirnorm.
SCOEL identified for that carcinogen the possibility of significant uptake through the skin and the ACSH agreed on a practical limit value, on the basis of the available information, including scientific and technical data.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et kõnealune kantserogeen võib olulises koguses imenduda naha kaudu, ning nõuandekomitee leppis kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kokku praktilise piirnormi.
It is therefore appropriate to establish a limit value for 4,4′-Methylenedianiline and to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seepärast on asjakohane kehtestada 4,4′-metüleendianiliini piirnorm ja lisada direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
Epichlorohydrine (1-chloro-2,3-epoxypropane) meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore is a carcinogen as defined in Directive 2004/37/EC.
Epiklorohüdriin (1-kloro-2,3-epoksüpropaan) vastab määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeen.
SCOEL concluded that it is not possible to derive a health-based exposure limit value for that non-threshold carcinogen and has recommended avoiding occupational exposure.
Teaduskomitee jõudis järeldusele, et nimetatud läviväärtuseta kantserogeeniga kokkupuute tervisepõhist piirnormi ei ole võimalik tuletada ning soovitas vältida sellega kokkupuudet töökeskkonnas.
SCOEL identified for epichlorohydrine the possibility of significant uptake through the skin and the ACSH has agreed on a practical limit value, on the basis of the available information, including scientific and technical data.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et epiklorohüdriin võib olulisel määral imenduda naha kaudu, ning nõuandekomitee leppis kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kokku praktilise piirnormi.
It is therefore appropriate to establish a limit value for epichlorohydrine and to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seepärast on asjakohane kehtestada epiklorohüdriini piirnorm ja lisada direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
Ethylene dibromide (1,2-dibromoethane, EDB) meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore is a carcinogen as defined in Directive 2004/37/EC.
Etüleendibromiid (1,2-dibromoetaan, EDB) vastab määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeen.
SCOEL identified for ethylene dibromide the possibility of significant uptake through the skin and the ACSH has agreed on a practical limit value, on the basis of the available information, including scientific and technical data.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et etüleendibromiid võib olulises koguses imenduda naha kaudu, ning nõuandekomitee leppis kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kokku praktilise piirnormi.
It is therefore appropriate to establish a limit value for ethylene dibromide and to assign to it a skin notation in Annex III to Directive 2004/37/EC indicating the possibility of significant uptake through the skin.
Seepärast on asjakohane kehtestada epiklorohüdriini piirnorm ja lisada direktiivi 2004/37/EÜ III lisasse märge „Nahk“, mis osutab naha kaudu olulisel määral imendumise võimalikkusele.
Ethylene dichloride (1,2-dichloroethane, EDC) meets the criteria for classification as carcinogenic (category 1B) in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 and therefore is a carcinogen as defined in Directive 2004/37/EC.
Etüleendikloriid (1,2-dikloroetaan, EDC) vastab määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud kantserogeenseks (1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele ja on seega direktiivi 2004/37/EÜ määratluse kohaselt kantserogeen.
SCOEL concluded that it is not possible to derive a health-based exposure limit value for that non-threshold carcinogen.
Teaduskomitee jõudis järeldusele, et nimetatud läviväärtuseta kantserogeeniga kokkupuute tervisepõhist piirnormi ei ole võimalik tuletada.
On the basis of the available information, including scientific and technical data, it is possible, however, to set a limit value for ethylene dichloride.
Kättesaadava teabe põhjal (sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed) on siiski võimalik kehtestada etüleendikloriidi piirnorm.
SCOEL identified for ethylene dichloride the possibility of significant uptake through the skin and the ACSH agreed on a practical limit value, on the basis of the available information, including scientific and technical data, while stressing the lack of robust and up-to-date scientific data, especially concerning the mode of action.
Teaduskomitee tegi kindlaks, et etüleendikloriid võib olulisel määral imenduda naha kaudu, ja nõuandekomitee leppis kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kokku praktilise piirnormi, rõhutades samas, et eelkõige toimemehhanismi kohta puuduvad usaldusväärsed ja ajakohased teadusandmed.