natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following those additional clarifications, the Chinese exporting producer alleged that the most closely resembling product types in this product category ‘Casing and tubing, of a kind used in drilling for oil and gas’ had been chosen by the Commission in a way that inflated the dumping margins.
Teiseks väitis ta, et komisjon oleks pidanud avaldama, milliste liidu tootjate andmeid kasutati.
Second, it alleged that the Commission should have disclosed which specific Union producer's data had been used.
Kolmandaks väitis ta, et lisaselgitused ei teinud selgemaks, kas liidu tootmisharu andmeid kasutati kõigi eksporditud tooteliikide normaalväärtuse kindlakstegemiseks selles tootekategoorias või ainult mõne toote puhul.
Third, it claimed that the additional clarifications did not make it clear whether the data from the Union industry was used for the determination of all the exported product types in this product category or only some of them.
Viimaseks nõudis ta, et kõik konkreetse teraseklassiga tooted (13 % Cr) tuleks dumpinguarvutustest välja jätta, kuna selle teraseklassiga toodete eksport oli tegelikult selliste toodete edasimüük, mida Hiina eksportiv tootja ise ei tootnud.
Finally, it requested that all products of the specific steel grade (13 %Cr) should be disregarded from the dumping calculation, on the grounds that the exports of this steel grade were resales of products not manufactured by the Chinese exporting producer itself.
Komisjon selgitas, et kõige sarnasemad tooteliigid valiti mitme kokkusobiva omaduse alusel, mida on selgitatud põhjenduses 60.
The Commission clarified that the most closely resembling product types were chosen on the basis of the number of matching characteristics that were explained in recital (60).
Igal tooteliigile kõige sarnasem tooteliik oli Hiina eksportivale tootjale teatavaks tehtud.
The closest resembling product type used for each exported product type had been disclosed to the Chinese exporting producer.
Teiseks, Hiina eksportiv tootja ei esitanud ühtegi tõendit oma väidete tõendamiseks.
Second, no arguments were given by the Chinese exporting producer in support of its claim.
Kolmandaks, Hiina eksportivale tootjale antud lisaselgitustes kinnitati, et Indias ei toimunud Hiina eksportiva tootja osutatud konkreetse tootekategooria, teraseklassi ja läbimõõduga toodete kodumaist müüki.
Third, the additional clarifications provided to the Chinese exporting producer had confirmed that there were no Indian domestic sales of the specific product category, steel grade and diameter that were highlighted by the Chinese exporting producer.
Seepärast kasutatigi selliste tooteliikide müügi puhul teistelt tootjatelt saadud andmeid.
Hence the data from other producers was used for all the sales of those product types.
Hiina eksportiva tootja suhtes rakendatud normaalväärtusi kasutati kõigi kõige sarnasemate toodete puhul selles tootekategoorias.
The normal value range that had been provided to the Chinese exporting producer applied to all of the most closely resembling product types for this product category.
Viimaseks, komisjonil oli õiguslik kohustus määrata kõigi liitu eksporditud kaupade normaalväärtus ja seega ei olnud võimalik kõnealust tootekategooriat dumpinguarvutustest välja jätta.
Finally, the Commission was legally obliged to determine a normal value for all the exports to the Union and therefore the product category could not be excluded from the dumping calculation.
Isegi kui selle tootekategooria eksport oleks dumpinguarvutustest välja jäänud, ei oleks see muutnud tulemust, et dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
In any event, even if the exports of this product category would have been disregarded in the dumping calculation, it would not have changed the outcome that dumping continued in the RIP.
Seepärast lükati need väited tagasi.
The claims were therefore rejected.
Ekspordihind
Export price
Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal esimesele sõltumatule kliendile.
The export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation on the basis of export prices actually paid or payable to the first independent customer.
Võrdlus ja dumpingumarginaalid
Comparison and dumping margins
Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindu.
The Commission compared the normal value and the export prices of the sampled exporting producers.
Nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12, võrreldi võrdlusriigis toodetud samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
As provided by Article 2(11) and (12) of the basic Regulation, the weighted average normal value of each type of the like product in the analogue country was compared with the weighted average export price of the corresponding type of the product concerned.
Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel leiti, et tegemist on dumpinguga, siis järeldati, et FOB-põhiselt väljendatud ekspordihindade suhtes korrektsioonide tegemine ei oleks mõjutanud järeldust, et tegemist on dumpinguga, sest ekspordihindade alandamine täiendavate allapoole korrigeerimistega oleks dumpingumarginaali vaid suurendanud.
As dumping was found when comparing the normal values to the export prices, it was concluded that applying adjustments to those export prices that were expressed on an FOB basis would not have affected the finding that there was dumping, as lowering the export prices by means of further downward adjustments would have only increased the dumping margin.
Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et hinnavõrdlus võib olla moonutatud, sest India müük võis hõlmata tuuma- ja sõjaliseks kasutuseks ette nähtud kõrge kvaliteediga tooteid, mida võrreldi tavapäraste Hiina toodetega.
One Chinese exporting producer claimed that the price comparison might be distorted, because the Indian sales may have included high-quality products for nuclear and military uses that were compared with regular Chinese products.
Ta kritiseeris toote kontrollnumbri ülesehitust, väites, et toote kontrollnumber ei kajastanud õigesti selliseid erinevusi ja sellest tulenevalt ei olnud võrdlused õiglased.
It criticised the Product Code Number (PCN) structure, alleging that the PCN did not properly reflect such differences, thereby leading to unfair comparisons.
Ta palus komisjonil saata kõigile pooltele uuesti küsimustikud, milles toote kontrollnumbri ülesehitus on läbi vaadatud.
It requested the Commission to re-issue the questionnaires to all parties with a revised PCN structure.
Kõnealune tootja esitas samad väited liidu müügi kohta (vt põhjendus 125).
It made the same claims concerning the Union sales (see recital (125)).
Komisjon võttis tooteliikidevahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse.
The Commission took account of the differences among the product types and ensured a fair comparison.
Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid Hiina eksportivad tootjad, võrdlusriigi tootja ja liidu tootmisharu, anti ainukordne toote kontrollnumber.
A unique product control number (PCN) was allocated to each product type, produced and sold by the Chinese exporting producers, analogue country producer and the Union industry.
Toote kontrollnumber sõltus toote peamistest omadustest, käesoleval juhul tootekategooriast, välisdiameetrist, seinapaksusest, teraseklassist, katsetamisest, toru otsast, viimistlusest ja pikkusest.
The PCN depended on the main characteristics of the product, in this case, product category, external diameter, wall thickness, steel grade, testing, tube extremity, finishing, and length.
Seepärast võeti toote kontrollnumbri ülesehituses üksikasjalikult arvesse iga tooteliigi tehnilist kirjeldust ja seega oli võimalik teha õiglane võrdlus.
The PCN structure therefore took into account in a detailed manner the specifications of each product type, thus allowing for a fair comparison.
Seega ei olnud vaja toote kontrollnumbri ülesehitust muuta ja uusi küsimustikke saata.
It was thus not necessary to change the PCN structure and to issue new questionnaires.
Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 42, moodustasid tuuma- või sõjaliseks kasutuseks ette nähtud tooteliigid osa tootevalikust ning puudus alus nende väljajätmiseks tootevalikust.
Furthermore, as explained in recital (42), the products for nuclear or military uses were part of the product scope and there was therefore no basis exclude them.
Ei olnud ühtegi märki selle kohta, et mõnd India toodet, mis oli ette nähtud tuuma- või sõjaliseks kasutuseks, oleks ebaõiglaselt võrreldud Hiina ekspordiga.
There was no indication that any Indian products for nuclear or military uses would have been unduly compared with the Chinese exports.
Hiina eksportiv tootja ei eksportinud tegelikult selliseid tema poolt osutatud tooteliike, mille puhul võidi väidetavalt eksida tavaliste torude teraseklasside ja tuumakasutuseks ettenähtud torude teraseklassidega.
The product types highlighted by the Chinese exporting producer where allegedly a confusion was possible as to the steel grades used for standard tubes as opposed to nuclear tubes, were not actually exported by the Chinese exporting producer.
Kuna sellise moonutatud võrdluse võimalus puudus, siis lükati see väide tagasi.
As there was no possibility for a distorted comparison on this basis, the claim was rejected.
Selle põhjal jäi kahe valimisse kaasatud tootja kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, vahemikku [25–35 %].
On this basis, the weighted average dumping margin, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, was in the range of [25 % to 35 %] for the two sampled producers.
Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.
It was therefore concluded that dumping continued during the review investigation period.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus üks Hiina eksportiv tootja esiteks selgitada oma dumpingumarginaali arvutamist, eeskätt seda, kuidas kasutati võrdlusriigi tootja toote kontrollnumbreid ja koefitsiente normaalväärtuse arvutamiseks.
Following definitive disclosure, one Chinese exporting producer requested, first, clarifications on the calculation of its dumping margin, in particular on how the PCNs of the analogue country producer and the coefficients were used to calculate the normal values.
Teiseks taotles ta rohkem teavet India omamaiste hindade kohta, väites, et normaalväärtuste ja dumpingumarginaalide avalikustatud vahemikud ei võimaldanud tal kontrollida arvutuste õigsust ning et suuremad väärtused tulenesid moonutatud järeldustest.
Second, it requested more information on the Indian domestic prices, claiming that that the disclosed range of normal values and dumping margins did not allow it to verify the accuracy of the calculations, and alleging that the higher values were the result of distorted findings.
Kolmandaks palus ta täpsemaid selgitusi seoses India omamaisel turul müüdavate tooteliikidega, eeskätt sellega, kuidas komisjon tagas, et sõjaliseks ja tuumakasutuseks ette nähtud eritooteid ei olnud ebaõiglaselt võrreldud Hiina ekspordiga liitu.
Third, it also requested more clarification on the product types sold on the Indian domestic market, in particular how the Commission had ensured that special products for military and nuclear uses were not unfairly compared with the Chinese exports to the Union.
Komisjoni vastuse peale esitas Hiina eksportiv tootja täiendavaid taotlusi ja väiteid.
Following the Commission's reply, the Chinese exporting producer made additional requests and claims.
Neljandaks palus ta esitada liidu tootmisharu ja USA tootjate toote kontrollnumbrite täieliku loetelu, milles peaks olema täpsustatud koefitsientide kindlaksmääramine.
Fourth, it requested a full list of PCNs of the Union industry and the US producers, where the determination of the coefficients should be identified.
Viiendaks väitis ta, et koefitsientide kindlaksmääramiseks ei tohiks kasutada USA tootja küsimustiku vastuseid, sest põhjenduses 35 selgitatud põhjustel ei peetud USAd sobilikuks võrdlusriigiks, ning et USA hindadel põhinevad koefitsiendid võivad olla liialdatud.
Fifth, it claimed that the questionnaire replies of US producers should not be used to determine the coefficients, on the basis of the fact that the USA had not been considered a suitable analogue country, for the reasons explained in recital (35), and claimed that the coefficients based on US prices might be inflated.
Kuuendaks väitis ta, et üks tema eksporditehing on vääralt hõlmatud tema ekspordihinna arvutusse.
Sixth, it claimed that one of its export transactions had been wrongly included in the calculation of its export price.
Seitsmendaks väitis ta, et komisjon oleks pidanud iga toote kontrollnumbri normaalväärtuste ja dumpingumarginaalide kohta vahemike asemel rohkem teavet esitama.
Seventh, it argued that the Commission should have provided more information on the normal values and dumping margins of each PCN, instead of a range.
Kaheksandaks väitis ta, et n-ö süü presumptsiooni vältimiseks oleks tulnud need eksporditud tooteliigid, mille puhul võrdlusriigis puudus vastav omamaine müük, arvutusest välja jätta ja määrata toodeteks, mida ei müüdud dumpinguhinnaga.
Eight, it claimed that the exported product types for which no corresponding domestic sales existed in the analogue country should have been excluded from the calculation and determined as non-dumped products, in order to avoid a ‘presumption of guilt’.
Lõpuks taotles Hiina eksportiv tootja ka tähtaja pikendamist märkuste esitamiseks avalikustatud järelduste kohta.
Finally, the Chinese exporting producer also requested an extension of the deadline for disclosure comments.
Esiteks esitas komisjon Hiina eksportivale tootjale normaalväärtuse kindlaksmääramise aluseks olnud toote kontrollnumbrite loetelu, sealhulgas selliste toote kontrollnumbrite loetelu, mis vastasid otseselt tema ekspordile liitu, ja kui otseselt vastavad toote kontrollnumbrid puudusid, siis teabe selle kohta, milliste toote kontrollnumbrite põhjal normaalväärtus koefitsiente kohaldades kindlaks määrati.
First, the Commission provided to the Chinese exporting producer a list of the PCNs that were the basis for the normal value determination, including a list of the PCNs that were directly corresponding to its exports to the Union and, where there were no directly corresponding PCNs, information on which PCNs had been the basis for the normal value determination with application of coefficients.
Toote kontrollnumbrite loetelu näitas, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud India omamaine müük ei hõlmanud selliseid terase eriklasse, mis on tavaliselt ette nähtud tuuma- ja sõjaliseks kasutuseks.
The list of PCNs showed that the Indian domestic sales used for the determination of normal value did not include special steel grades, typically used for nuclear and military uses.
Samuti esitas komisjon kõigi kasutatud koefitsientide üksikasjaliku loetelu.
The Commission also provided a detailed list of each of the coefficients used.
Teiseks esitas komisjon Hiina eksportivale tootjale kõigi eksporditud tooteliikide normaalväärtuste ja dumpingumarginaalide vahemikud.
Second, the Commission provided to the Chinese exporting producer with ranges of normal values and dumping margins for each of the exported product types.
Tootja üksikasjalikke arvandmeid ei olnud võimalik ilma tema konfidentsiaalseid andmeid avalikustamata esitada, seega esitati andmed vahemikena.
The detailed figures of the producer could not be provided without disclosing their confidential data, so the data was presented in ranges.
Vastusena konkreetsele murele seoses kõrgeimate dumpingumarginaalidega märkis komisjon, et nii kõrgeimad kui ka madalaimad dumpingumarginaalid käsitlesid vaid piiratud koguseid (vähem kui 7 % ekspordist) ja seega ei olnud see piisav kogus, et tühistada Hiina eksportiva tootja üldist dumpingumarginaali.
In response to the specific concerns on the highest dumping margins, the Commission noted that both the highest and lowest dumping margins only concerned limited quantities (less than 7 % of the exports) and therefore were not sufficient to remove the overall dumping margin of the Chinese exporting producer.
Seega, isegi kui neid väärtusi ei oleks arvesse võetud, siis ei oleks see muutnud järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.
Thus, even if those values would have been disregarded, it would not have changed the finding that dumping continued during the RIP.
Kolmandaks selgitas komisjon seoses tooteliikide õiglase võrdlemisega, et Hiina eksportiva tootja eksporditud iga tooteliigi dumpingumarginaal määrati kindlaks sama tooteliigi ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse põhjal või vastava tooteliigi puudumise korral kõige sarnasema tooteliigi ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse põhjal, mille suhtes kohaldati koefitsiente, et kajastada toote kontrollnumbriga kindlaksmääratud omadusi.
Third, as regards fair comparison of product types, the Commission clarified that the determination of the dumping margin for each product type exported by a Chinese exporting producer was based on a comparison of the export price and the normal value of the same product type, or, in the absence of a corresponding product type, of the most closely resembling product type to which coefficients were applied to reflect the characteristics defined by the PCN.
Seetõttu ei võrreldud tavapäraste tooteliikide ekspordihindu eritooteliikidega.
Hence, the export prices of regular product types were not compared with special product types.
Täpsemalt ei hõlmanud India võrreldav omamaine müük tavapäraselt sõjaliseks või tuumakasutuseks ette nähtud toodetes kasutatavaid terase eriklasse.
Specifically, the comparable Indian domestic sales did not include special steel grades typically used for special military or nuclear products.
Seepärast järeldas komisjon, et Hiina eksportiva tootja väidetud ebaõiglase võrdluse oht puudus.
The Commission therefore concluded that there was no risk of an unfair comparison as alleged by the Chinese exporting producer.
Igatahes, kuigi komisjonil on õiguslik kohustus määrata kindlaks iga liitu eksporditud tooteliigi normaalväärtus, tuvastati dumping ka siis, kui arvesse võeti ainult otseselt vastavaid tooteliike.
In any event, even though the Commission is legally obliged to determine normal value for each product type exported to the Union, dumping was found also when only the directly corresponding product types were considered.
See tõendab, et kõige sarnasemate tooteliikide valik või koefitsientide kindlakstegemine ei olnud dumpingu tuvastamise üldine põhjus.
This demonstrated that the choice of the most closely resembling product types or the determinations of the coefficients were not the reason for the overall finding of dumping.
Neljandaks, lisaks koefitsientide üksikasjaliku loetelu esitamisele selgitas komisjon täiendavalt ka seda, kuidas kasutati koefitsiente normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnase tooteliigi põhjal selliste tooteliikide puhul, millel puudus otseselt vastav tooteliik võrdlusriigis.
Fourth, in addition to a detailed list of the coefficients, the Commission provided further explanation on how the coefficients were applied to determine normal values on the basis of a closely resembling product type in the case of product types without a directly corresponding product type in the analogue country.
USA ja liidu toote kontrollnumbrite täielikku loetelu ja koefitsientide arvutusi ei olnud võimalik esitada, sest nende avalikustamine oleks nõudnud USA ja liidu tootjaid käsitleva tundliku äriteabe avaldamist.
The full list of the PCNs in the USA and in the Union and the calculations of the coefficients could not be provided because their disclosure would have required revealing sensitive business information of the producers in the USA and in the Union.
Viiendaks selgitas komisjon, et koefitsiendid kehtestati protsentidena, mis kajastasid suhtelisi erinevusi tooteliikide vahel, mitte absoluutset hinnataset USAs.
Fifth, the Commission clarified that the coefficients were established as percentages which reflected the relative differences between the product types, not the absolute price levels in the USA.
Seega lükati tagasi väide, et kindlaksmääratud normaalväärtus oli USA absoluutse hinnataseme tõttu liialdatud.
Hence the claim that the absolute price level in the USA had inflated the normal value determination was rejected.
Kuuendaks märkis komisjon, et esiletoodud eksporditehing kajastas vaid väikest mahtu (alla 3 % ekspordist) ja seega ei oleks isegi kõnealuse tehingu väljajätmine muutnud järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.
Sixth, the Commission noted that the highlighted export transaction only represented a small volume (less than 3 % of the exports) and therefore even if this transaction would have been removed, it would not have changed the finding that dumping continued during the review investigation period.
Seitsmendaks esitas komisjon iga eksporditud toote kontrollnumbri kohta normaalväärtuse ja dumpingumarginaali vahemikud, nagu on selgitatud põhjenduses 65.
Seventh, as explained in recital (65), the Commission provided, for each exported PCN, ranges of the normal value and the dumping margin.
Kaheksandaks juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et ta pidi kehtestama normaalväärtuse ja määrama kindlaks dumpingu iga eksporditud tooteliigi puhul.
Eight, the Commission pointed out that it was required to establish a normal value and make a dumping determination for each exported product type.
Tegemist ei olnud n-ö süü presumptsiooniga, sest dumping tuvastati üksnes siis, kui ekspordihind oli normaalväärtusest väiksem, ning võimalikke negatiivseid dumpingumarginaale võeti üldise dumpingumarginaali arvutamisel täielikult arvesse.
There was no ‘presumption of guilt’ because dumping was established only if the export price was lower than the normal value and any negative dumping amounts were fully taken into account when calculating the overall dumping margin.
Viimaseks anti ajapikendust, et vastata Hiina eksportivale tootjale esitatud uutele selgitustele, mida on kirjeldatud põhjendustes 64–70.
Finally, an extension was given to react to the new clarifications outlined in recitals (64) to (70) which were provided to the Chinese exporting producer.
Pärast täiendavaid selgitusi vaidlustas Hiina eksportiv tootja jätkuvalt võrdluse teatavaid aspekte, dumpingu kindlaksmääramist ning kordas mõnda oma varasemat väidet.
Following the additional clarifications, the Chinese exporting producer continued to contest specific aspects of the comparison, dumping determination and repeated some of its earlier claims.
Esiteks väitis ta, et võrdlusriigi hindu oleks tulnud mastaabisäästu, kauplemise mahu, madalama tootlikkuse, müügikulude, tulemimäära, kasumlikkuse ja tooraine hinna alusel korrigeerida.
First, it claimed that adjustments should have been made to the analogue country prices on the basis of economies of scale, level of trade, lower productivity, sales expenses, yield rate, profitability, and the cost of raw material.
Teiseks väitis ta, et esitatud selgituste põhjal ei olnud tal jätkuvalt võimalik aru saada, kuidas olid normaalväärtused kindlaks määratud.
Second, it claimed that the clarifications provided still did not allow it to understand how the normal values had been determined.
Kolmandaks kordas ta oma taotlust saada kuluandmed USA ja liidu tootjate kõigi toodete kontrollnumbrite kohta või vähemalt andmete vahemiku.
Third, it repeated its request to obtain the cost data of each PCN of the producers in the USA and in the Union, at least their ranges.
Lisaks nõudis ta teavet iga koefitsiendi allika kohta ja nõudis kõigi tooteomaduste avalikustamist.
In addition it requested information on the source of each coefficient, and requested a disclosure of the product characteristics.
Neljandaks väitis ta, et tuuma- ja sõjaliseks kasutuseks ette nähtud toodete olemasolu tõttu USAs ja liidus olid koefitsiendid moonutatud.