natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The following issues shall be discussed: the animal species used, the number(s) of animals used, the route(s) of administration, the dosage(s), the duration of treatment, the exposure achieved, the dose response relationship, the nature of the adverse effects (their onset and duration, their dose dependency and reversibility and any species related or sex-related differences), known relevant structure-activity relationships and relevance of the findings for human consumers;
Käsitletakse järgmisi aspekte: kasutatud loomaliik või -liigid ja loomade arv, manustamisviis(id), annus(ed), ravi kestus, saavutatud kokkupuute ulatus, toime sõltuvus annusest, kahjuliku toime iseloomustus (ilmnemisaeg ja kestus, sõltuvus annusest, pöörduvus ja mis tahes liigi- või soospetsiifilised erisused), asjakohane teadaolev struktuuri ja aktiivsuse seos ning tulemuste tähtsus inimtarbija jaoks;
give a justification for the NO(A)EL or LO(A)EL or BMDL proposed for each study;
esitatakse põhjendus iga uuringu puhul välja pakutud NO(A)ELi, LO(A)ELi või BMDLi kohta;
If detailed references to published scientific literature are used, all the requirements set out under point I.5 shall be met, as far as possible;
Tuuakse välja kõik seosed tulemuste ning uuritava aine ja/või ravimi kvaliteedi vahel.
include information on the quality of batches of test substances used in the safety studies.
Vajaduse korral esitatakse kriitiline hinnang toimeaines esinevate lisandite kohta ja teave nende võimaliku bioloogilise mõju kohta.
Any association between findings and the quality of the test substances and/or the medicinal products shall be indicated.
Kirjeldatakse ohutusuuringutes kasutatud aine ning turustatava vormi vaheliste võimalike kiraalsuse, keemilise vormi ja lisandisisalduse erinevuste mõju;
When necessary, a critical evaluation of the impurities present in the active ingredient shall be presented and information on their potential biological effects shall be given.
kirjeldatakse esitatud andmete saamiseks tehtud uuringute vastavust heale laboritavale;
The implications of any differences of the chirality, chemical form and impurity profile between the substance used in the safety studies and the form to be marketed shall be discussed;
käsitletakse katseloomade kasutamist uuringutes ja uuringute vastavust direktiivile 2010/63/EL;
Any deviations from applicable guidance shall be highlighted and the impact of the deviation discussed and scientifically justified;
Üksikasjaliku kriitilise kokkuvõtte lisad hõlmavad järgmist:
comment on the use of experimental animals in the studies and whether the studies were conducted in accordance with Directive 2010/63/EU;
loetelu kõikidest viidetest, mis esitatakse vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.
provide a justification for the selection of critical NO(A)EL(s) or BMDL(s) and the derivation of the acceptable daily intake (‘ADI’), justifying the selection of uncertainty factors.
Viidatud kirjandusallikad lisatakse toimikusse;
If no ADI is proposed, or if an alternative toxicological reference value is selected, this shall be thoroughly justified.
uuringuaruanded kokkuvõtlike tabelite kujul.
Annexes to the detailed and critical summary shall include:
Peale selle lisatakse toimikusse uuringuaruannete täiskomplekt.
list of references — a list of all references shall be provided in accordance with internationally accepted standards.
Taotluses käsitletava aine täpsed identifitseerimisandmed
The references themselves shall be included in the dossier;
Andmetega tõendatakse, et aine on täpselt identifitseeritud ja iseloomustatud; sellega tagatakse, et ohutuskatsetes kasutatud aine vastab tegelikkuses kasutatavale ainele.
tabulated study reports — tabular summaries of study reports.
Ohutusuuringutes kasutatud partiid identifitseeritakse ja esitatakse nende piisav kirjeldus, sealhulgas andmed puhtuse (lisandite kontsentratsiooni), isomeeride suhte ja enantiomeeride, lahustuvuse ja muude aine aktiivsust mõjutada võivate tegurite kohta.
In addition, a complete set of study reports shall be included in the dossier.
Teave aine keemiliste ja füüsikalis-keemiliste omaduste kohta võib aidata tuvastada ja/või lahendada ainega seotud probleeme lähtuvalt sarnaste keemiliste ja füüsikalis-keemiliste omadustega ainete teadaolevatest omadustest.
Precise identification of the substance concerned by the application
Farmakoloogia
The data shall demonstrate that the substance has been precisely identified and characterised in order to ensure that the substance used in safety studies is reflective of the substance to be used in the field.
Farmakodünaamika
Batches used in safety studies shall be identified and adequate specifications shall be provided, including purity (concentrations of impurities), isomer ratios and enantiomers, solubility and any other factor that may influence its activity.
Farmakodünaamikauuringute andmed võimaldavad tuvastada ja iseloomustada toimemehhanisme, mille alusel saavutatakse soovitud ravitoime, samuti kahjulikku mõju või kõrvalnähte põhjustavaid toimemehhanisme.
Information on the chemical and physicochemical properties of the substance may allow concerns to be identified and/or addressed based on known properties of substances with similar chemical and physicochemical properties.
Need uuringud kavandatakse iga juhtumi puhul eraldi, kusjuures võetakse arvesse kättesaadavat teavet aine tõenäolise farmakoloogilise toime kohta.
Pharmacology
Erilist tähelepanu pööratakse aine sellisele farmakodünaamilisele mõjule, mis võib avalduda toksikoloogilise mõju avaldumiseks vajalikust sisaldusest väiksemal sisaldusel, ning seejuures kaalutakse vajadust teha kindlaks farmakoloogiline aktsepteeritav päevadoos.
Pharmacodynamics
Farmakoloogilise aktsepteeritava päevadoosi kehtestamiseks vajalikes uuringutes tehakse kindlaks toimemehhanism ja toime sõltuvus annusest või iseloomustatakse neid ja tehakse võimaluse korral kindlaks NOEL või BMDL ning saadud andmeid kasutatakse farmakoloogilise aktsepteeritava päevadoosi kindlaksmääramise lähtekohana.
Data from the pharmacodynamic studies shall aim to enable the identification and characterisation of the mode/mechanisms of action that underlie the intended therapeutic effects as well as those underlying adverse effects/side effects.
Asjakohaste inimuuringutest saadud andmete olemasolul (näiteks varem inimtervishoius kasutatud ainete puhul) osutuvad need andmed farmakoloogilise NOELi või BMDLi kindlakstegemisel tavaliselt kõige kasulikumaks.
These studies shall be designed on a case-by-case basis taking account of available information with regard to the likely pharmacological actions for the substance.
Järgitakse ameti avaldatud suuniseid farmakoloogilise aktsepteeritava päevadoosi kindlaksmääramise kohta.
Particular consideration shall be given in relation to pharmacodynamic effects of the substance that may occur at doses below those required to produce toxicological effects, with consideration given to the need for derivation of a pharmacological ADI.
Andmed aine farmakodünaamilise mõju kohta:
Studies relevant to the establishment of a pharmacological ADI shall identify or characterise the mode of action, the dose-response relationship and identify a NOEL or BMDL, where possible and shall be used as a starting point from which a pharmacological ADI is derived.
võimaldavad teha kindlaks aine toimemehhanismi või seda iseloomustada;
Where appropriate data are available from studies in humans (e.g. for substances with a history of use in human medicine) these shall usually be the most useful in identifying a pharmacological NOEL or BMDL.
võimaldavad asjaomaste farmakoloogiliste lõppnäitajate puhul iseloomustada toime sõltuvust annusest;
Guidance published by the Agency on the establishment of pharmacological ADI shall be followed.
annavad teavet aine võimaliku mürgise mõju kohta lähtuvalt sarnaste farmakodünaamiliste omadustega muude ainete teadaolevast mõjust;
Data on the pharmacodynamic effects of a substance shall:
aitavad mõista toksikoloogilistes uuringutes täheldatud kahjuliku mõju avaldumise mehhanisme;
enable to identify/characterise the mode/mechanism of action of the substance;
annavad teatavatel juhtudel teavet selle kohta, milline on laboriloomadel täheldatud mõju asjakohasus inimeste puhul.
enable characterisation of the dose-response relationship for relevant pharmacological endpoints;
Farmakodünaamika andmete esitamata jätmisel põhjendatakse andmete puudumist teaduslikult ja kirjeldatakse andmete puudumise mõju.
provide insight into the potential toxic effects of the substance based on knowledge of known effects of other substances with similar pharmacodynamic properties;
Kui farmakoloogilist aktsepteeritavat päevadoosi ei ole kindlaks tehtud, esitatakse sellekohane teaduslik põhjendus.
aid the understanding of the mechanisms underlying adverse effects seen in toxicology studies;
Farmakokineetika
provide, in certain cases, information on the relevance of effects seen in laboratory animals for humans.
Farmakokineetikauuringutega saadakse teavet aine absorbeerumise, kudedes jaotumise ja säilimise, metabolismi ja eritamise kohta.
If pharmacodynamic data are not provided, their absence shall be scientifically justified and the impact of their absence discussed.
Farmakokineetikauuringutes kasutatakse peamise manustamisviisina suukaudset manustamist, kuna tarbija puutub ainega kokku just sel viisil.
If a pharmacological ADI is not derived, its absence shall be scientifically justified.
Vastavalt veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) raames välja töötatud juhenddokumendile „VICH GL47: Studies to evaluate the metabolism and residue kinetics of veterinary drugs in food-producing animals: laboratory animal comparative metabolism studies“ („VICH GL47: uuringud veterinaarravimite metabolismi ja jääkide kineetika hindamiseks toiduloomades: metabolismi võrdlusuuringud laboriloomadega“) võrreldakse laboris kasutatavate liikide loomades tekkivaid metaboliite sihtliigi loomades täheldatavate metaboliitidega.
Pharmacokinetics
Laboriloomadega tehtud farmakokineetikauuringutest saadud andmeid kasutatakse selleks, et modelleerida aine kineetikat inimeses pärast allaneelamist.
Pharmacokinetic investigations shall provide information on the absorption of the substance, its distribution and persistence in the tissues, its metabolism and excretion.
Farmakokineetikaandmeid laboriloomade kohta kasutatakse ka selleks, et teha kindlaks, kas metaboliidid, mida tarbija manustab loomset päritolu toidukaupadega, tekivad ka ohutuskatsetes kasutatud laboriloomades.
The oral route shall be the main route of administration in the pharmacokinetic studies as this is the route by which consumers are exposed.
See on vajalik, et teha kindlaks toksikoloogilistes uuringutes tuvastatud toksikoloogilise mõju ja NO(A)ELi või BMDLi asjakohasus.
Metabolites produced in the laboratory animal species shall be compared to those seen in the target animal species, in line with the guidance provided in the International Cooperation on Harmonisation of Technical Requirements for Registration of Veterinary Medicinal Products (‘VICH’) — VICH GL47: Studies to evaluate the metabolism and residue kinetics of veterinary drugs in food-producing animals: laboratory animal comparative metabolism studies.
Kui laboriloomades tekivad samad metaboliidid kui toiduloomades, siis loetakse need laboriloomad olevat inimese tarbitavate metaboliitidega automaatselt kokku puutunud.
The pharmacokinetic data obtained from studies in laboratory animals shall be used to model the fate of the substance ingested by humans.
Seda käsitatakse tavaliselt tõendina, et metaboliitide ohutust on toksikoloogilistes uuringutes piisavalt hinnatud.
Pharmacokinetic data in laboratory animals shall also be used to determine whether the metabolites that consumers will ingest in animal-derived food commodities are also produced in the laboratory animals used for safety testing.
Kui sihtliigi loomades tekkivaid metaboliite laboriloomadega tehtavates uuringutes ei täheldata, võib olla vaja viia läbi ohutusuuringud, milles kasutatakse sihtloomades tuvastatud peamist metaboliiti või peamisi metaboliite.
This is necessary in order to determine the relevance of the toxicological effects and NO(A)ELs or BMDLs obtained in the toxicology studies.
Farmakokineetikaandmed võivad ühtlasi aidata selgitada mürgisusuuringute ebatavalisi tulemusi, näiteks toime ja annuse vahelise sõltuvuse ilmset puudumist olukorras, kus ravim ei absorbeeru hästi.
If the laboratory animals produce the same metabolites to those produced by the food-producing animal, the laboratory animals shall be considered to have been auto-exposed to the metabolites that humans would consume.
Toksikoloogia
This is ordinarily taken as evidence that the safety of metabolites has been adequately assessed in the toxicology studies.
Üldpõhimõtted
If the metabolites produced by the target animal species are not produced in the laboratory animal studies, there may be a need to conduct safety studies using the major metabolite(s) produced in the target animal.
Loomkatsetes kasutatakse suukaudset manustamist, kuna tarbija puutub ainega kokku just sel viisil.
Pharmacokinetic data may also help to explain unusual results obtained in toxicity studies, such as an apparent lack of dose-response when the drug is not well absorbed.
Loomkatsed viiakse läbi laboriloomade väljakujunenud liinidega, mille kohta on olemas varasemad andmed.
Toxicology
Iga aine puhul kasutatakse katsetes loomaliiki ja -liini, mis sobib kõige paremini mudeliks aine mõju kohta inimesele.
General principles
Uuritavaks aineks võetakse toimeaine.
Animal studies shall be performed by the oral route since this is the route of exposure for the consumer.
Kui ravitud loomadelt saadud toidus esinevad jäägid sisaldavad märkimisväärses koguses metaboliiti, mida laboris kasutatavate liikide loomades ei teki, võib olla vaja sellise metaboliidi mürgisust eraldi hinnata.
Animal studies shall be conducted in established strains of laboratory animals for which historical data are available.
Järgitakse juhenddokumenti „VICH GL33: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: general approach to testing“ („VICH GL33: uuringud inimtoidus esinevate veterinaarravimijääkide ohutuse hindamiseks: üldine lähenemisviis katsete tegemisel“).
Each substance shall be tested in the species and strain of animals that is the best model for its effects in humans.
Mürgisus ühekordsel manustamisel, kui see on teada
The substance to be tested shall be the active substance.
Ägeda mürgisuse uuringud võivad olla läbi viidud muul eesmärgil kui tarbijaohutuse hindamiseks (näiteks toote kasutaja ohutuse hindamiseks) või olla avaldatud kirjanduses juba kirjeldatud.
However, if residues in foods derived from treated animals include significant amounts of a metabolite which is not produced in the laboratory animal species, the toxicity of the metabolite may need to be assessed separately.
Kõikide selliste uuringute andmed esitatakse ohutustoimiku koosseisus.
VICH GL33: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: general approach to testing shall be followed.
Esitatakse kättesaadavad ägeda mürgisuse andmed, mis võivad aidata luua üldpildi aine toksikoloogilistest omadustest ja tuua esile mõju, mida tuleks jälgida pikemaajalistes uuringutes.
Single-dose toxicity, if available
Mürgisus korduval manustamisel
Acute toxicity studies may have been performed for reasons other than the evaluation of consumer safety (e.g. for the evaluation of the user safety of a product) or may have been reported in published literature.
Korduval suukaudsel manustamisel (90 päeva vältel) avalduva mürgisuse uuringud
Reports of any such studies shall be submitted as part of the Safety File.
Korduval suukaudsel manustamisel (90 päeva vältel) avalduva mürgisuse uuringute andmed esitatakse nii ühe näriliseliigi kui ka ühe näriliste hulka mittekuuluva liigi kohta koos liikide valimise põhjendusega lähtuvalt kogu kättesaadavast teabest aine metabolismi kohta loomades ja inimeses.
If available, acute toxicity data which may contribute to the overall picture of the toxicological profile of the substance and may highlight effects to look out for in longer term studies shall be provided.
Korduval suukaudsel manustamisel avalduva mürgisuse uuringutest saadud andmed:
Repeat dose toxicity
võimaldavad hinnata uuritava(te) aine(te) korduval manustamisel täheldatavaid talitluslikke ja morfoloogilisi muutusi ning selliste muutuste sõltuvust annusest;
Repeat dose (90 day) oral toxicity testing
võimaldavad kindlaks teha NO(A)ELi, LO(A)ELi või BMDLi;
Data from repeat dose (90 day) oral toxicity studies shall be provided for both a rodent and a non-rodent species, together with the reasons for the choice of species, considering any available knowledge of the metabolism of the substance in animals and humans.
aitavad valida sobivad annused ja kõige asjakohasema liigi kroonilise mürgisuse uuringute jaoks.
Data from repeat dose oral toxicity testing studies shall:
Järgitakse korduva manustamise (90-päevaste) uuringute kavandamist käsitlevaid suuniseid, mis on esitatud dokumendis „VICH GL31: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: repeat-dose (90 days) toxicity testing“ („VICH GL31: uuringud inimtoidus esinevate veterinaarravimijääkide ohutuse hindamiseks: korduval manustamisel (90 päeva vältel) avalduva mürgisuse uurimine“).
allow the evaluation of the functional and morphological changes due to repeated administration of the test substance(s) and how these changes are related to dose;
Kõiki kõrvalekaldeid kehtestatud suunistest põhjendatakse ja kirjeldatakse nende mõju.
allow the establishment of a NO(A)EL or LO(A)EL or BMDL;
Samuti tuleb teaduslikult põhjendada närilisi ja/või mittenärilisi hõlmavate korduval suukaudsel manustamisel (90 päeva vältel) avalduva mürgisuse uuringute tegemata jätmist ja kirjeldada selle mõju.
inform the choice of dose levels for chronic studies as well as the choice of the most appropriate species for chronic studies.
Korduval manustamisel avalduva (kroonilise) mürgisuse uuringud
Guidance on the design of repeat dose (90-day) studies is provided in VICH GL31: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: repeat-dose (90 days) toxicity testing and shall be followed.
Kroonilist mürgisust uuritakse vähemalt ühel liigil.
Any departures from established guidance shall be justified and the impact discussed.
Selleks kasutatakse kõige sobivamat liiki, mis on valitud kõikide kättesaadavate teadusandmete, sealhulgas 90-päevaste uuringute tulemuste alusel; vaikimisi kasutatav liik on rott.
The absence of repeat dose (90-day) oral toxicity studies in rodents and/or non-rodents shall also be scientifically justified and the impact of their absence discussed.
Suukaudsel manustamisel avalduva kroonilise mürgisuse uuringute andmed võimaldavad:
Repeat-dose (chronic) toxicity testing
hinnata uuritava(te) aine(te) korduval manustamisel täheldatavaid talitluslikke ja morfoloogilisi muutusi ning selliste muutuste sõltuvust annusest;
Chronic toxicity testing shall be conducted in at least one species.
teha kindlaks NO(A)ELi, LO(A)ELi või BMDLi.
This shall be the most appropriate species chosen on the basis of all available scientific data, including the results of the 90-day studies, with the default species being the rat.
Järgitakse korduval manustamisel avalduva (kroonilise) mürgisuse uuringu kavandamist käsitlevaid suuniseid, mis on esitatud dokumendis „VICH GL37: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: repeat-dose (chronic) toxicity testing“ („VICH GL37: uuringud inimtoidus esinevate veterinaarravimijääkide ohutuse hindamiseks: korduval manustamisel avalduva (kroonilise) mürgisuse uurimine“).
The data from chronic oral toxicity testing studies shall allow:
Kui korduval suukaudsel manustamisel avalduva (kroonilise) mürgisuse uuringu tulemused jäetakse esitamata, põhjendatakse seda teaduslikult ja kirjeldatakse andmete puudumise mõju.
the evaluation of the functional and morphological changes due to repeated administration of the test substance(s) and how these changes are related to dose;
Talutavus sihtliigi puhul, kui see on teada
the establishment of a NO(A)EL or LO(A)EL or BMDL.
Andmete esitamine sihtliigi puhul täheldatava talutavuse kohta ei ole tarbijaohutuse hindamiseks nõutav.
Guidance on the design of repeat dose (chronic) studies is provided in VICH GL37: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: repeat-dose (chronic) toxicity testing and shall be followed.
Kui asjakohased andmed on juba olemas või avaldatud kirjanduses kättesaadavad, esitatakse need siiski ohutustoimiku koosseisus.
If a repeat dose (chronic) oral toxicity study is not provided, its absence shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Kättesaadavad andmed sihtliigi puhul täheldatava talutavuse kohta võivad aidata luua üldpildi aine toksikoloogilistest omadustest ja tuua esile mõju, mida tuleks jälgida mürgisusuuringutes.
I I.6.3.4.
Reproduktiivtoksilisus, sealhulgas arengutoksilisus
Tolerance in target species, if available
Paljunemisvõimele avalduva mõju uuring
Data on tolerance in target species shall not be required for the evaluation of consumer safety.
Üldist reproduktiivtoksilisust uuritakse vähemalt ühel liigil; vaikimisi kasutatav liik on rott.
However, where relevant data have been generated or are reported in published literature, these shall be submitted as part of the Safety File.
Kasutatakse suukaudset manustamist.
If available, data on tolerance in target species may contribute to the overall picture of the toxicological profile of the substance and may highlight effects to look out for in toxicity studies.
Paljunemisvõimele avalduva mõju uuringu eesmärk on teha kindlaks uuritava aine kahjulik mõju ainega kokku puutunud täiskasvanud isendite paljunemisvõimele ja nende järglaste normaalsele arengule ning sellist mõju iseloomustada.
Reproductive toxicity, including developmental toxicity
Katsetega tehakse kindlaks võimalik mõju isas- ja emasloomade paljunemisvõimele, näiteks sugunäärmete talitlusele, innatsüklile, paaritumiskäitumisele, eostumisele, poegimisele, imetamisele, võõrutamisele ning järglaste kasvule ja arengule.
Study of the effects on reproduction
Nendest uuringutest võib saada teavet ka arengule avalduva kahjuliku mõju, näiteks teratogeneesi kohta.
General reproductive toxicity testing shall be conducted in at least one species, the default species being the rat.
Kui tõenditest nähtub mõju kesknärvisüsteemi arengule, võib olla vaja sellist mõju eraldi analüüsida, näiteks muude katsete tulemuste hindamise teel (vt punkt II.6.4.1).
The oral route of administration shall be used.
Saadud andmed võimaldavad kindlaks teha NO(A)ELi, LO(A)ELi või BMDLi.
Tests for effects on reproduction shall aim to identify and characterise adverse effects of the test substance on reproductive performance of exposed adults as well as on the normal development of their progeny.
Järgitakse reproduktiivtoksilisuse uuringu kavandamist käsitlevaid suuniseid, mis on esitatud dokumendis „VICH GL22: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: reproduction testing“ („VICH GL22: uuringud inimtoidus esinevate veterinaarravimijääkide ohutuse hindamiseks: paljunemisvõime uurimine“).
Tests shall identify potential effects on male and female reproductive performance, such as gonadal function, oestrus cycle, mating behaviour, conception, parturition, lactation, weaning and on the growth and development of the offspring.
Kui paljunemisvõimele avalduva mõju uuringu tulemused jäetakse esitamata, põhjendatakse seda teaduslikult ja kirjeldatakse andmete puudumise mõju.
These studies may also provide information about adverse developmental effects such as teratogenesis.
Arengutoksilisuse uuring