natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It shall apply from 5 October 2018.
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Done at Brussels, 14 May 2018.
Seda kohaldatakse alates 5. oktoobrist 2018.
For the Commission
Brüssel, 14. mai 2018
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
SISSEJUHATUS
Relevant legal background
Käesolev sektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille koostas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus.
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93.
Õiguslik taust
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:
Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), milles organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council;
Seejärel on süsteem kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:
Regulation (EC) No 1221/2009.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001;
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
määrusega (EÜ) nr 1221/2009.
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni uus tähtis element on sektorite võrdlusdokumentide väljatöötamine, mis sätestati artiklis 46.
How to understand and use this document
Sektori võrdlusdokumendis tuleb esitada parimad keskkonnajuhtimistavad, keskkonnatoime näitajad konkreetsete sektorite jaoks ning kui see on asjakohane, tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Kuidas dokumenti mõista ja kasutada?
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the agriculture sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonna olukorda pidevalt parandada.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Selle raames pakutakse käesolevas võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid põllumajandussektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimatele tavadele.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kes kasutas sidusrühmade ettepanekuid.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis Teadusuuringute Ühiskeskus, arutas läbi ja leppis kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimistavad, sektori keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused; nende võrdlusaluste eesmärk on eelkõige iseloomustada sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Sektori võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnatoimet parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the agriculture sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Käesolev sektori võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kavatsevad tulevikus EMASis registreeruda, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimistavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Lühidalt öeldes on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki põllumajandussektoris tegutsevaid organisatsioone, kes soovivad pöörata tähelepanu nii otsestele kui ka kaudsetele keskkonnaaspektidele ja otsivad teavet parimate keskkonnajuhtimistavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta, millega mõõta oma keskkonnatoimet, ning tipptaseme võrdlusaluste kohta.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Kuidas peaksid EMASi liikmeks olevad organisatsioonid sektori võrdlusdokumente arvesse võtma?
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumenti arvesse kahel tasandil.
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega.
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
peaksid organisatsioonid keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate valimisel võtma arvesse sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Aruandluseks vajalike näitajate kogumi valimisel peaksid nad võtma arvesse asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspektide jaoks;
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet puudutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Nad peaksid kirjeldama, kuidas kasutati asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Samas ei ole parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine või kindlaks määratud tipptaseme võrdlusaluste täitmine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimistavade ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja rakendatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega.
EMAS participation is an ongoing process.
Sektori võrdlusdokumendi elemente (näitajad, parimad keskkonnajuhtimistavad või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast vajalikuks, ei tule keskkonnaaruandes esitada ega kirjeldada.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
EMASis osalemine on pidev protsess.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Iga kord, kui organisatsioon kavandab oma keskkonnatoime parandamist (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada mõtteid selle kohta, millised küsimused etapiviisilisel lähenemisel järgmisena käsile võtta.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas on organisatsioon võtnud arvesse sektori võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud tõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, küll aga tõendeid selle kohta, kuidas on sektori võrdlusdokumenti kasutatud suunisena, mille abil määrata kindlaks näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Võttes arvesse EMASi ja sektori võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks organisatsioonidele panna ebaproportsionaalset koormust selliste tõendite esitamisel.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Eelkõige ei nõua tõendajad eraldi põhjendust iga parima tava, sektoripõhise keskkonnatoime näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida on sektori võrdlusdokumendis nimetatud, kuid mida organisatsioon ei ole pidanud keskkonnaülevaate alusel vajalikuks.
Structure of the Sectoral Reference Document
Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis oleksid edaspidi veel üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.
This document consists of four chapters.
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Käesolev dokument koosneb neljast peatükist.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, 2. peatükis määratakse kindlaks käesoleva sektori võrdlusdokumendi kohaldamisala.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja antakse teavet nende rakendatavuse kohta.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (farm type, business model, climate, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Kõigi parimate keskkonnajuhtimistavade kohta ei olnud aga võimalik tipptaseme võrdlusaluseid kindlaks määrata, sest mõnes valdkonnas oli saada vähe andmeid või erinesid konkreetsed tingimused (põllumajandusettevõtte liik, ettevõtlusmudel, kliima jne) sel määral, et tipptaseme võrdlusalus ei olnud mõttekas.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Teatavad näitajad ja võrdlusalused on olulised rohkem kui ühe parima keskkonnajuhtimistava seisukohalt ning seepärast korratakse neid vastavalt vajadusele.
SCOPE
Viimasena esitatakse 4. jaos ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajatega, nende juurde kuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
KOHALDAMISALA
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
Selles sektori võrdlusdokumendis käsitletakse põllumajandussektori keskkonnatoimet.
This includes all animal and annual and perennial crop production.
Käesoleva dokumendi tähenduses koosneb põllumajandussektor organisatsioonidest, kes kuuluvad järgmistesse Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodiga tähistatud osadesse A1.1–A1.6 (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile).
These organisations are the target group of this document.
See hõlmab igasugust loomakasvatust ning ühe- ja mitmeaastaste põllumajanduskultuuride kasvatust.
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
Kõnealused organisatsioonid on käesoleva dokumendi sihtrühm.
Figure 2.1
Joonisel 2.1 on esitatud dokumendi kohaldamisala ülevaatlik skeem ning näidatud sihtrühma ja muude organisatsioonide omavaheline suhe.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
Joonis 2.1
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
Käesoleva sektori võrdlusdokumendi kohaldamisala ülevaatlik skeem: dokumendi sihtrühmad on loetletud helehalli taustaga kastides rasvases kirjas; näidatud on nende olulisimad seosed muude sektoritega; muude sektori võrdlusdokumentidega hõlmatud sektorid on esitatud helerohelise taustaga kastides kursiivkirjas
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Peale käesoleva võrdlusdokumendi otsese sihtrühma võib see dokument olla kasulik ka muudele osalistele, näiteks põllumajandustootjate nõustajatele.
Table 2.1
Dokument on jaotatud osadeks põllumajandustegevusalade järgi vastavalt tabelile 2.1.
Structure of the agriculture SRD
Tabel 2.1
Section
Põllumajandussektori võrdlusdokumendi ülesehitus
Description
Osa
Target group
Kirjeldus
Sustainable farm and land management
Sihtrühm
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
Säästev põllumajandusettevõtte juhtimine ja maa majandamine
All farms
See osa hõlmab mitme valdkonna küsimusi, mis on seotud maastikuplaneerimisega, energia- ja veetõhususega, elurikkusega, keskkonnajuhtimissüsteemide kasutamisega ning tarbijate hulgas vastutustundliku tarbimise propageerimisega.
Soil quality management
jah/ei
This section deals with the management of the quality of the soil.
Mullakvaliteedi juhtimine
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
Selles osas käsitletakse mullakvaliteedi juhtimist.
Nutrient management planning
See hõlmab mulla füüsilise seisundi hindamist ja majandamiskava koostamist ning praktilisi juhiseid mullakvaliteedi parandamiseks (nt orgaaniliste mullaparandusainete abil), mullastruktuuri säilitamiseks ja kuivendamiseks.
This section deals with the management of nutrients in soil.
Toitainete majandamise planeerimine
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
Selles osas käsitletakse mullas olevate toitainete majandamist.
Soil preparation and crop planning
Esitatud on põllupõhise toitainete arvestamise, külvikordade, toitainete täpse lisamise ja väiksema keskkonnamõjuga väetiste valimise parimad tavad.
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Mulla ettevalmistamine ja põllumajanduskultuuride planeerimine
Grass and grazing management
Selles osas käsitletakse sobivate mullaharimistoimingute valimist, mulla häirimise minimeerimist, vähese keskkonnamõjuga mullaharimist, tõhusate külvikorrasüsteemide kasutamist ning vahe- ja püüdekultuuride rajamist.
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
Heintaimede ja karjatamise majandamine
Livestock farms
Selles osas käsitletakse heintaimede tootmise ja karjatamise maksimeerimist, karjatamise korraldamist suure loodusliku väärtusega aladel, karjamaade uuendamist ja ristiku kasutamist ning tõhusat silotootmist.
Animal husbandry
Karjakasvatusettevõtted
This section outlines best practices related to animal husbandry.
Loomakasvatus
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
Selles osas tutvustatakse parimaid loomakasvatustavasid.
Manure management
Eelkõige kirjeldatakse tavasid, mis on seotud sobivate tõugude valimisega, põllumajandusettevõttes toitainete arvestamisega, lämmastiku eritamise vähendamisega sööda kaudu, söödaväärinduse parandamisega, keskkonnahoidliku söödahankimisega, loomade tervise kavadega ning karjaprofiili haldamisega.
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
Sõnnikukäitlus
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
Selles osas käsitletakse parimaid tavasid, mis on seotud sõnnikukäitluse tõhustamisega heite vähendamise ja toitainete omastamise parandamise kaudu.
Irrigation management
Hõlmatud on vähese heitega loomapidamissüsteemide rajamine, anaeroobse kääritamise kasutamine ja optimeerimine, vedelsõnniku või kääritussaaduse eraldamine, sobivad tahe- ja vedelsõnniku ladustamise kohad ning vedel- ja tahesõnniku laotamise meetodid.
This section deals with efficient irrigation strategies and provides guidance on agronomic methods, optimisation of irrigation delivery and efficient management of irrigation systems.
Niisutuse korraldamine
The importance of the source of the water used for irrigation is also addressed.
Selles osas käsitletakse tõhusaid niisutusstrateegiaid ning antakse juhiseid agronoomiliste meetodite, niisutamise optimeerimise ja niisutussüsteemide tõhusa haldamise kohta.
Farms using irrigation
Samuti käsitletakse niisutusvee allika olulisust.
Crop protection
Põllumajandusettevõtted, kus maad niisutatakse