natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This section deals with sustainable crop protection practices in applying low pesticides input for pest management.
Taimekaitse
The objectives are prevention of pest occurrence, reduction of dependency on chemical crop protection products, optimisation of the use of plant protection products and of pest resistance management strategies.
Selles osas käsitletakse säästvaid taimekaitsetavasid, mis hõlmavad vähest pestitsiidide kasutust.
Protected horticulture
Nende eesmärk on vältida kahjurite teket, vähendada sõltuvust keemilistest taimekaitsevahenditest ning optimeerida taimekaitsevahendite kasutamist ja kahjurite resistentsuse juhtimise strateegiaid.
This section outlines best practices for protected horticulture.
Katmikaiandus
In particular, it deals with energy efficiency, water and waste management, and selection of growing media.
Selles osas tutvustatakse katmikaianduse parimaid tavasid.
Protected horticulture farms
Eelkõige käsitletakse energiatõhusust, veemajandust ja jäätmekäitlust ning kasvusubstraatide valimist.
Table 2.2 presents the most relevant environmental aspects for farms, distinguishing between arable and horticultural production and livestock production.
Katmikaiandid
For each of them, the table outlines the related main possible environmental pressures and how these are addressed in this document.
Tabelis 2.2 on loetletud põllumajandusettevõtete jaoks tähtsaimad keskkonnaaspektid kõigepealt taimekasvatuses ja aiandustoodete tootmisel ning seejärel loomakasvatuses.
These environmental aspects were selected as the most commonly relevant in the sector.
Iga keskkonnaaspekti kohta on tabelis märgitud seonduvad võimalikud peamised keskkonnaprobleemid ja nende käsitlemine käesolevas dokumendis.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Välja on valitud põllumajandussektoris valdavalt kõige asjakohasemad keskkonnaaspektid.
Table 2.2
Siiski tuleks konkreetsete organisatsioonide hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata juhtumipõhiselt.
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
Tabel 2.2
Environmental aspects
Põllumajandusettevõtete jaoks tähtsaimad keskkonnaaspektid ja nende käsitlemine käesolevas sektori võrdlusdokumendis
Related main environmental pressures
Keskkonnaaspektid
Relevant sections of the SRD
Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid
Arable and horticultural production
Sektori võrdlusdokumendi asjakohased osad
On-farm operations
Taimekasvatus ja aiandustoodete tootmine
Energy use
Põllumajandusettevõttes toimuvad toimingud
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.5
Energiatarbimine
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.1
Osa 3.1: säästev põllumajandusettevõtte juhtimine ja maa majandamine, parim keskkonnajuhtimistava 3.1.5;
Soil management
osa 3.10: katmikaiandus, parim keskkonnajuhtimistava 3.10.1.
Soil degradation (erosion, compaction)
Mulla majandamine
Section 3.2: Soil quality management, all BEMPs
Mulla degradeerumine (erosioon, tihenemine)
Nutrients application
Osa 3.2: mullakvaliteedi juhtimine, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
and N2O emissions
Toitainete kasutamine
Nutrient losses to water
NH3- ja N2O-heide
Biodiversity loss
Toitainete kadu vette
Heavy metal accumulation
Elurikkuse vähenemine
Section 3.3: Nutrient management, all BEMPs
Raskmetalli kogunemine
Tillage
Osa 3.3: toitainete majandamine, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
Soil C and N loss
Mullaharimine
Erosion
Mulla süsiniku ja lämmastiku kadu
Potential water sedimentation
Erosioon
GHG emission
Võimalik vees sadestumine
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, BEMPs 3.4.1 — 3.4.3
Kasvuhoonegaaside heide
Grazing
Osa 3.4: mulla ettevalmistamine ja põllumajanduskultuuride planeerimine, parim keskkonnajuhtimistava 3.4.1 – 3.4.3.
Soil erosion and compaction
Karjatamine
Biomass C loss if land use has changed from forest
Mulla erosioon ja tihenemine
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, all BEMPs
Biomassi süsiniku kadu, kui metsamaad on hakatud muul otstarbel kasutama
Section 3.5: Grass and grazing management, all BEMPs
Osa 3.4: mulla ettevalmistamine ja põllumajanduskultuuride planeerimine, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad;
Eco-toxicity effects
Osa 3.5: heintaimede ja karjatamise majandamine, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
Section 3.9: Crop protection, all BEMPs
Ökotoksiline mõju
Irrigation and other on-farm water use operations
Osa 3.9: taimekaitse, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
Water stress
Niisutus ja muud põllumajandusettevõttes toimuvad veekasutustoimingud
Salinisation
Veepuudus
Nutrient losses
Sooldumine
Section 3.8: Irrigation, all BEMPs
Toitainete kadu
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.2
osa 3.8: niisutus, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad;
Plastic waste generation
osa 3.10: katmikaiandus, parim keskkonnajuhtimistava 3.10.2.
Biodiversity threat
Plastijäätmete teke
Energy and water use
Oht elurikkusele
Section 3.10: Protected horticulture, all BEMPs
Energia- ja veetarbimine
Livestock production
Osa 3.10: katmikaiandus, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
Feed
Loomakasvatus
emissions from enteric fermentation
Sööt
Section 3.6: Animal husbandry, all BEMPs
Soolesisesest fermentatsioonist tulenev CH4-heide
Animal housing
Osa 3.6: loomakasvatus, kõik parimad keskkonnajuhtimistavad.
and CH4 emissions
Loomapidamishooned
Water use
NH3- ja CH4O-heide
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.6
Veetarbimine
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.1-3.7.3
Osa 3.1: säästev põllumajandusettevõtte juhtimine ja maa majandamine, parim keskkonnajuhtimistava 3.1.6;
Manure storage
osa 3.7: sõnnikukäitlus, parim keskkonnajuhtimistava 3.7.1–3.7.3.
CH4, NH3 and N2O emissions
Sõnniku ladustamine
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.4 and 3.7.5
CH4-, NH3- ja N2O-heide
Manure spreading
Osa 3.7: sõnnikukäitlus, parim keskkonnajuhtimistava 3.7.4 ja 3.7.5.
Section 3.7: Manure management, BEMPs 3.7.6 and 3.7.7
Sõnniku laotamine
Biodiversity loss (or potential biodiversity gain)
Osa 3.7: sõnnikukäitlus, parim keskkonnajuhtimistava 3.7.6 ja 3.7.7.
On-farm medical treatment
Elurikkuse vähenemine (või võimalik elurikkuse suurenemine)
Antibiotic resistance
Põllumajandusettevõttes osutatav ravi
Section 3.6: Animal husbandry, BEMP 3.6.6
Antibiootikumiresistentsus
Agriculture is a very diverse sector which includes a variety of produce and farm types, as well as intensity levels, ranging from large scale highly mechanised intensive farms to very small scale extensive agriculture farms.
Osa 3.6: loomakasvatus, parim keskkonnajuhtimistava 3.6.6.
Whatever the farm type and business model, there is scope for substantial environmental improvement, although this may materialise in different sets of actions supporting different aims depending on the farm type and business model.
Põllumajandus on väga mitmekesine sektor, mis hõlmab mitmesuguseid tooteid ja põllumajandusettevõtteid, aga ka erinevaid intensiivsustasemeid – alates suurtest väga mehhaniseeritud tootmisfarmidest kuni väga väikeste ekstensiivpõllumajandusettevõteteni.
In coherence with the spirit of the EMAS scheme, aimed at fostering continuous improvement in environmental performance whatever the starting point, this document covers best practices aimed at realising all those different improvement potentials.
Olenemata põllumajandusettevõtte liigist ja ettevõtlusmudelist on võimalik keskkonna olukorda oluliselt parandada, ehkki selleks võidakse sõltuvalt põllumajandusettevõtte liigist ja ettevõtlusmudelist kasutada eri eesmärke täitvaid eri meetmeid.
For instance, in the chapter on grass and grazing management, the document identifies a BEMP (section 3.5.1) on improving the efficiency of grass production and the nutrient uptake by livestock, as well as a BEMP (section 3.5.2) on matching grazing intensity to biodiversity needs in high nature value grassland.
Arvestades EMASi süsteemi eesmärki toetada keskkonnatoime pidevat parandamist olenemata lähteolukorrast, hõlmab käesolev dokument parimaid tavasid, mis peaksid aitama kõiki niisuguseid erinevaid parandamisvõimalusi ellu rakendada.
The first one is more relevant for farms with intensively managed grazing livestock and aims at improving the efficiency of the system; the second one is more relevant for extensively managed farms that prioritise the compatibility of the agricultural activity with the natural environment they are part of.
Näiteks on heintaimede ja karjatamise majandamist käsitlevas osas esitatud heintaimede tootmise tõhustamise ja loomade poolt toitainete omastamise parandamise parim keskkonnajuhtimistava (punkt 3.5.1) ning parim keskkonnajuhtimistava suure loodusliku väärtusega rohumaadel karjatamise intensiivsuse vastavusse viimiseks elurikkusega seotud vajadustega (punkt 3.5.2).
In many cases, however, the best practices described are relevant, with due adjustment to the specific case, for all farms.
Esimene nimetatud tava sobib rohkem põllumajandusettevõtetele, kus peetakse rohusööjaid kariloomi intensiivpõllumajanduslikult, ja selle eesmärk on tõhustada süsteemi; teine tava sobib rohkem ekstensiivpõllumajandusettevõtetele, kus esmatähtsal kohal on põllumajandustegevuse kokkusobivus ettevõtte looduskeskkonnaga.
For instance, in the chapter on soil preparation, there is a BEMP (section 3.4.2) on minimising soil preparation by implementing non-inversion tillage or specialist drills, which is beneficial whatever the level of intensity of the farming.
Paljudel juhtudel sobivad aga kirjeldatud parimad tavad konkreetsel juhul tehtud vajalike kohandustega kõigile põllumajandusettevõtetele.
In each of the BEMPs presented in the document, a specific text indicates whether they are relevant for specific farm types and for intensive and/or extensive farming.
Näiteks on mulla ettevalmistamist käsitlevas osas (punktis 3.4.2) esitatud parim keskkonnajuhtimistava mulla ettevalmistamise minimeerimiseks ümberpööramiseta harimise või spetsiaalsete külvikute kasutamise kaudu, mis on kasulik olenemata põllumajandustootmise intensiivsusest.
Additionally, this information is summarised in Table 2.3 where the different BEMPs are mapped across 12 major farm types.
Iga dokumendis esitatud parima keskkonnajuhtimistava kohta on eraldi tekstis märgitud, kas tava sobib konkreetset liiki põllumajandusettevõtetele ning intensiiv- ja/või ekstensiivpõllumajanduse jaoks.
Simplification is inevitably involved, and many farms may include features of multiple farm types (e.g. mix of intensive and extensive areas, mixed animal and crop production).
See teave on kokku võetud ka tabelis 2.3, kus on näidatud eri parimate keskkonnajuhtimistavade sobivus 12 peamist liiki põllumajandusettevõttele.
This guidance is indicative and the actual relevance of individual BEMPs to a specific organisation should be assessed by the organisation itself on a case by case basis.
Siinkohal on paratamatu teatav lihtsustamine ja paljud põllumajandusettevõtted võivad hõlmata mitme põllumajandusettevõtete liigi elemente (nt nii intensiiv- kui ka ekstensiivpõllumajandusega alad, nii looma- kui ka taimeksavastus).
Table 2.3
Antud juhised on soovituslikud ja teatava parima keskkonnajuhtimistava tegelikku sobivust konkreetsele organisatsioonile peaks hindama organisatsioon ise juhtumipõhiselt.
Relevance of the BEMPs described in this document for 12 major farm types (dark shading: very relevant; grey: likely to be relevant; white: not relevant or only partly relevant)
Tabel 2.3
BEMP
Käesolevas dokumendis kirjeldatud parimate keskkonnajuhtimistavade sobivus 12 peamist liiki põllumajandusettevõttele (tume taust: väga sobiv; hall: tõenäoliselt sobiv; valge: ei ole sobiv või sobib vaid osaliselt) Parim keskkonnajuhtimistava
Intensive
Intensiivne
dairy
seakasvatus
Extensive
Intensiivne
beef
Ekstensiivne
Sheep
Lambakasvatus
pigs
Intensiivne
Intensive poultry
Intensiivne
pig & poultry
kodulinnukasvatus
Cereals
sea- ja kodulinnukasvatus
and oils
Teravili
Root crops
ja toiduõli
Field fruit & vegetables
Juurvili
Covered fruit
Avamaa puu- ja köögiviljad
& vegetables
Katmikala puu-
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE AGRICULTURE SECTOR
ja köögiviljad
This section is relevant for all farmers and farm advisors and all farm types.
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED PÕLLUMAJANDUSSEKTORIS
It deals with the high level planning and management of the farm, also in relation with the wider landscape context where the farm is located.
See osa on mõeldud kõigile põllumajandustootjatele ja põllumajandustootjate nõustajatele ning igat liiki põllumajandusettevõtetele.
It provides a framework for prioritising measures to achieve resource efficient and environmentally responsible farming.
Selles käsitletakse põllumajandusettevõtte kõrgel tasemel planeerimist ja juhtimist muu hulgas ka ettevõtte asukohaks oleva üldisema maastiku suhtes.
However, the specific measures to address the different environmental aspects are not given in this section, but presented in detail in the following sections (3.2 — 3.10).
Selles esitatakse raamistik, mille alusel seada esmatähtsad meetmed ressursitõhusa ja keskkonnahoidliku põllumajandustootmise saavutamiseks.
Strategic farm management plan
Osasse ei kuulu aga eri keskkonnaaspektidega seotud konkreetsed meetmed – need on üksikasjalikult esitatud järgmistes osades (3.2–3.10).
BEMP is to put in place a strategic farm management plan including the following elements:
Põllumajandusettevõtte juhtimise strateegiline kava
implementation of a strategic business plan for the farm that addresses market, regulatory, environmental and ethical considerations over a time period of at least five years;
Parim keskkonnajuhtimistava on võtta kasutusele põllumajandusettevõtte juhtimise strateegiline kava, mis hõlmab järgmisi elemente:
identification of, and progress towards attaining, accreditation by relevant sustainable farming or food certification schemes that add value to farm produce and demonstrate commitment to sustainable management;
rakendada põllumajandusettevõtte strateegilist äriplaani, milles käsitletakse turuga seotud, regulatiivseid, keskkonna- ja eetilisi küsimusi vähemalt viie aasta perspektiivis;
use of appropriate Life Cycle Assessment (LCA) or ecosystem service indicators, with appropriate metrics, to monitor and measure continuous improvement of farm environmental performance (see BEMP 3.1.2);
teha kindlaks, milliste sobivate põllumajandusettevõtte toodangule väärtust lisavate ja säästvale majandamisele pühendumist tõendavate säästva põllumajandustootmise või toidu sertifitseerimise kavade alusel saada akrediteering, ning astuda samme sellise akrediteeringu saamiseks;
collaboration with neighbouring farmers and public agencies to coordinate the delivery of priority ecosystem services at the landscape scale.
põllumajandusettevõtte keskkonnatoime pideva parandamise jälgimiseks ja mõõtmiseks kasutada asjakohaseid sobivate mõõtühikutega olelusringi hindamise ja ökosüsteemiteenuste näitajaid (vt parim keskkonnajuhtimistava 3.1.2);
Applicability
teha koostööd naabruses tegutsevate põllumajandustootjatega ning avalik-õiguslike asutustega, et koordineerida esmatähtsate ökosüsteemiteenuste osutamist maastiku tasandil.
This BEMP encompasses various elements that can be broadly applicable to all farm types addressed by this SRD.
Rakendatavus
However, this BEMP is likely to be easier applicable in large farms due to the availability of more resources and potentially a better mapping of the operations carried out within the farms.
See parim keskkonnajuhtimistava sisaldab mitmesuguseid elemente, mida võib üldiselt rakendada igat liiki põllumajandusettevõtetes, mida käesolev sektori võrdlusdokument hõlmab.
Moreover, the collaboration with the adjacent farmers and public agencies, which actually set the priority of the actions to be taken at the landscape level, is an important element that influences the overall environmental performance of the farm and is more applicable to large farms.
Küll aga on seda parimat keskkonnajuhtimistava tõenäoliselt lihtsam rakendada suurtes põllumajandusettevõtetes, kus on rohkem ressursse ja kus tehtavad toimingud võivad olla paremini kindlaks määratud.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Tähtis element on ka koostöö naabruses tegutsevate põllumajandustootjatega ning avalik-õiguslike asutustega, kes tegelikult otsustavad maastiku tasandil võetavate meetmete esmatähtsuse üle; see mõjutab põllumajandusettevõtte üldist keskkonnatoimet ja on asjakohasem suurte põllumajandusettevõtete jaoks.
Environmental performance indicators
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Benchmarks of excellence
Keskkonnatoime näitajad
(i1) Strategic farm management plan in place (Y/N)
Tipptaseme võrdlusalused
(i2) Participation in existing accreditation schemes for sustainable farming or food certification schemes (Y/N)
n1) Kasutusel on põllumajandusettevõtte juhtimise strateegiline kava (jah/ei).
(b1) The farm has in place a strategic management plan that:
n2) Osaletakse olemasolevates säästva põllumajandustootmise akrediteerimise süsteemides või toidu sertifitseerimise kavades (jah/ei).
considers a time period of at least five years;
v1) Põllumajandusettevõttes on kasutusel juhtimise strateegiline kava, mis
improves the sustainability performance of the farm in all three dimensions: economic, social and environmental;
hõlmab vähemalt viieaastast ajavahemikku;
considers ecosystem services delivery in a local, regional and global context using appropriate and simple indicators
aitab suurendada põllumajandusettevõtte säästvust selle igas kolmes mõõtmes: majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases;
Embed benchmarking in environmental management of farms
hõlmab ökosüsteemiteenuste osutamist kohalikus, piirkondlikus ja üleilmses kontekstis, kasutades sobivaid ja lihtsaid näitajaid.
BEMP is to embed benchmarking in the implementation of an environmental management system (EMS) for the farm.
Võrdlusanalüüsi kasutamine põllumajandusettevõtete keskkonnajuhtimises
The objective is to benchmark the environmental performance of the farm against the best achievable performance, in order to allow farm managers and/or farm advisors to identify areas of excellence and areas where further improvement is needed.
Parim keskkonnajuhtimistava on kasutada põllumajandusettevõtte keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel võrdlusanalüüsi.
This can be implemented through systematic monitoring and reporting of the environmental performance of the farm at process level.
Eesmärk on võrrelda põllumajandusettevõtte keskkonnatoimet parimate võimalike tulemustega, et põllumajandusettevõtte juhid ja/või põllumajandustootjate nõustajad saaksid kindlaks teha valdkonnad, kus on saavutatud tipptase ja kus on veel vaja olukorda parandada.
Thanks to this, the EMS can focus more effectively on the areas with the poorest performance or the highest improvement potential.
Seda saab teha põllumajandusettevõtte keskkonnatoime süsteemse jälgimise ja sellekohase aruandluse kaudu protsessi tasandil.
The main aspects of an EMS based on benchmarking are:
Nii on võimalik pöörata keskkonnajuhtimissüsteemis tulemuslikumalt tähelepanu kesiseimate tulemustega või suurimate täiustamisvõimalustega valdkondadele.
systematic reporting at process level: regular data collection and reporting according to the different indicators included in this SRD;
Võrdlusanalüüsil põhineva keskkonnajuhtimissüsteemi põhiaspektid on järgmised:
identification of areas to focus on based on comparing the performance measured with the available benchmarks, such as those included in this SRD;
süsteemne aruandlus protsessi tasandil: korrapärane andmete kogumine ja sellekohane aruandlus käesolevas sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajate alusel;
development of a clear protocol for major operations and for the areas of focus taking into account best available practices: farmers can be informed about of the new available best practices by other farmers, farm advisors and industry associations, as well as by consulting reference documents such as this SRD;
tähelepanu vajavate valdkondade kindlakstegemine mõõdetud tulemuste ja kättesaadavate (nt käesolevas dokumendis esitatud) võrdlusaluste omavahelise võrdlemise põhjal;
use of decision support tools: use of appropriate tools to inform the implementation and assess the performance of specific best practices;
suuremate toimingute ja tähelepanu vajavate valdkondade kohta selge kava koostamine, võttes arvesse teadaolevaid parimaid tavasid: põllumajandustootjad võivad saada uutest teadaolevatest parimatest tavadest teada teistelt põllumajandustootjatelt, põllumajandustootjate nõustajatelt või tööstusharu ühendustelt ning võrdlusdokumentidest, nt käesolevast sektori võrdlusdokumendist;
staff training: all staff are appropriately trained on environmental management and explained the clear links between their individual actions and the related overall environmental performance.
otsustamist toetavate vahendite kasutamine: sobivate vahendite kasutamine, et saada teavet konkreetsete parimate tavade rakendamiseks ja hinnata nende kasutamisel saadud tulemusi;
This BEMP is broadly applicable to all farm types.
töötajate koolitamine: kõigile töötajatele antakse asjakohast keskkonnajuhtimiskoolitust ning neile selgitatakse ilmseid seoseid nende tegevuse ja sellega seotud üldise keskkonnatoime vahel.
In large farms where extensive regular reporting is already in place, and which may have available resources to carry out the actions outlined (e.g. to afford the purchase of the equipment needed), it is likely that this BEMP may be more easily applicable.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võib üldiselt rakendada igat liiki põllumajandusettevõtetes.
However, this BEMP is also applicable to small farms, subject to access of farmers to appropriate training and advice, and may eventually lead to greater environmental performance improvement on such farms, by encouraging systematic performance monitoring and optimisation.
Tõenäoliselt on seda tava lihtsam rakendada suurtes põllumajandusettevõtetes, kus juba toimub ulatuslik korrapärane aruandlus ja kus võivad olemas olla kirjeldatud meetmete võtmiseks vajalikud vahendid (nt vajaliku varustuse ostmiseks).
(i3) An EMS based on benchmarking for an appropriate selection of indicators is in place (Y/N)
Samas on seda tava võimalik rakendada ka väikestes põllumajandusettevõtetes, juhul kui põllumajandustootjatel on võimalus saada asjakohast koolitust ja nõustamist, ning see võib tänu süsteemse tulemuste jälgimise ja optimeerimise soodustamisele aidata sellistes põllumajandusettevõtetes keskkonnatoimet rohkem parandada.
(i4) Environmental management training is provided to staff (Y/N)
n3) Kasutusel on asjakohaste näitajate alusel toimuval võrdlusanalüüsil põhinev keskkonnajuhtimissüsteem (jah/ei).
(b2) Relevant indicators are applied to benchmark the performance of individual processes, and the entire farm system, against all relevant best practice benchmarks described in this SRD.
n4) Töötajatele korraldatakse keskkonnajuhtimiskoolitust (jah/ei).
(b3) Permanent staff participates in mandatory environmental management training programmes at regular intervals; temporary staff is provided information on environmental management objectives as well as training on relevant actions
v2) Konkreetsete protsesside ja põllumajandusettevõtte kogu tootmissüsteemi tulemuste võrdlemiseks kõigi käesolevas dokumendis kirjeldatud parimate tavade asjakohaste võrdlusalustega kasutatakse kohaseid näitajaid.
Contributing to water quality management at river basin level
v3) Koosseisulised töötajad osalevad korrapäraste ajavahemike tagant kohustuslikes keskkonnajuhtimisalastes koolitusprogrammides; ajutistele töötajatele antakse teavet keskkonnajuhtimiseesmärkide kohta ja koolitust asjakohaste meetmete alal.
BEMP is to implement catchment sensitive farming measures planned at the level of an entire catchment to minimise water pollution via nutrient, agrochemical, sediment and pathogen run-off.
Panustamine veekvaliteedi juhtimisse vesikonna tasandil