natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the publication of the Opening Decision in the Official Journal of the European Union, no interested party submitted comments.
Pärast algatamisotsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ei esitanud märkusi ükski huvitatud isik.
Furthermore, the railway sector is a crucial sector in the Greek economy due to both the employment it sustains and its role in the supply chain in Greece.
Kui komisjon peaks jõudma järeldusele, et nende meetmete näol on osaliselt või tervikuna tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, siis tuleks abi lugeda aluslepinguga kokkusobivaks.
Greece asserted that the measures described in the Opening Decision do not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Oma vastuses algatamisotsusele esitas Kreeka täiendavaid selgitusi punktis 3 kirjeldatud meetmete ja nende siseturuga kokkusobivuse kohta.
Should the Commission conclude that these measures constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, be it in part or in totality, then the aid should be deemed compatible with the Treaty.
Oma 23. märtsi 2017. aasta kirjas selgitas Kreeka, et võlakohustuste jääk, mis on kavas kustutada, moodustab 748,6 miljonit eurot (vt tabel 2).
In its reply to the Opening Decision, Greece provided further clarifications on the measures described in the Section 3 and their compatibility.
Kogunenud võlgade kustutamine peaks Trainosele korvama 26 reisirongiliiniga seotud kahjud, mis on tingitud Kreeka õigusaktidega kehtestatud teenindus- ja hinnastamiskohustustest.
By letter dated 23 March 2017, Greece clarified that the outstanding debts envisaged to be cancelled amount to EUR 748,6 million (see Table 2).
Kreeka väitel ei ole riik seni täitnud oma kohustust hüvitada Trainosele nende teenindus- ja hinnastamiskohustuste täitmisest tulenenud kahjud.
The cancellation of accumulated debts should compensate TRAINOSE for the unprofitable operation of 26 passenger routes as a result of the service and pricing obligations (‘SPOs’), which represent SPOs imposed by Greek law.
Väidetavalt ei anna kõnealuste võlgade kustutamine Trainosele mingit põhjendamatut majanduslikku eelist, kuna Kreeka õigusaktide kohaselt oleks Trainosel õigus nõuda sellist hüvitist kahjutasuna.
According to Greece, the State never respected its commitments to compensate TRAINOSE for the losses resulting from discharging these SPOs.
Seda küsimust ei hakatud kohtu kaudu lahendama, et mitte aeglustada Trainose restruktureerimist.
The cancellation of these debts will allegedly not provide any undue economic advantage to TRAINOSE, because the company would be entitled under Greek law to claim this compensation as compensatory damages.
Seepärast leiab Kreeka, tuginedes muu hulgas Euroopa Kohtu otsusele Asterise kohtuasjas ja komisjoni otsusele Saksamaa põllumajandustootjatelt maa sundvõõrandamise asjas, et riigi tegudest või tegematajätmistest tingitud kahju hüvitamine ei kujuta endast riigiabi.
A judicial approach was however not pursued, because this could delay TRAINOSE's restructuring.
Kreeka kinnitas, et kuigi hüvitis määrati kindlaks tagantjärele, arvutati hüvitise summa siiski nii, et see oleks võimalikult lähedane summale, mis oleks saadud siis, kui see oleks olnud eelnevalt arvutatud, ja tulemus oli lähedane hinnangule, mis esitati Trainose 2007. aasta äriplaanis 2005. aasta andmete põhjal.
Therefore, Greece considers that as established by the Court, inter alia, in the Asteris judgment, and held by the Commission in a case relating to the expropriation of German farmers, compensation for damages incurred for acts/lack of action imputable to the State does not constitute State aid.
Arvutuse aluseks olid kahjud, mida Trainose oleks kandnud, kui ta oleks teenindanud kogu võrgustikku pärast restruktureerimiskava rakendamist, st jättes välja igasuguse varasema ebatõhususe.
Greece asserted that, although the compensation was determined ex post, it was still calculated in a way that ensured that it would be as close as possible to its level had it been calculated ex ante, and produced a result close to the estimation included in TRAINOSE's business plan for 2007 on the basis of the 2005 data.
Teisisõnu ei arvutatud hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest tagantjärele mitte Trainose 2010. aasta liinikahjude põhjal, vaid aluseks võeti kahjud, mida kannaks restruktureeritud Trainose, st hästi juhitud ja piisaval arvul transpordivahenditega äriühing, mis suudab täita talle pandud avaliku teenindamise kohustusi.
The basis of the calculation were the losses TRAINOSE would have incurred if it operated the entire network after the implementation of the restructuring plan, i.e. excluding any past inefficiencies.
Kreeka väitel puudub seega oht, et hüvitis kataks varasemat ebatõhusust, ning hüvitis ei ületa kõikide kulude katmiseks vajalikku summat, millest on maha arvatud kõik asjakohased tulud ja mis ei sisalda mõistlikku kasumit, millele Trainosel oleks õigus.
In other words, the ex post PSO compensation was not calculated on the basis of TRAINOSE's losses per line in 2010, but on the basis of losses of a restructured TRAINOSE, i.e. a well-run company possessing adequate means of transport, which would be able to meet the necessary PSOs.
Kreeka kordas, et omakapitali suurendamine 60 miljoni euro võrra, mis tehti 2009. aastal, ei kujutanud endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna see meede oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.
Therefore, Greece submitted that there is no risk of any internalisation of past inefficiencies and that the compensation does not exceed what is necessary to cover all the incurred costs minus all the relevant revenues and without including any reasonable profit, to which TRAINOSE would be entitled to.
Omakapitali suurendamise teist etappi summas 65 miljonit ei ole ellu viidud ja see tuleks lugeda tühistatuks.
Greece reiterated that the equity increase of EUR 60 million performed in 2009 did not involve State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, insofar as this measure was in conformity with the market economy operator (‘MEO’) principle.
Tuginedes omakapitali suurendamise ajal kättesaadavale teabele ja võttes arvesse, et juba 2009. aastal kavandati Trainose erastamist silmas pidades äriühingu restruktureerimist, rõhutas Kreeka, et riik lootis mõistliku aja möödudes teenida sissemakstud kapitalilt aktsepteeritavat tulu.
The second tranche of the equity increase of EUR 65 million was not carried out and should be considered withdrawn.
Omakapitali suurendamise otsus oli ajendatud järgmistest kaalutlustest:
On the basis of the information that was available at the time of the equity increase, and taking into account that already in 2009 a company restructuring was envisaged in view of a privatisation of TRAINOSE, Greece underlined that it expected an acceptable return on the injected capital within a reasonable period.
soov hoida ära ainsa Kreekas raudteeveoteenuseid osutava ettevõtja (100 % riigi omanduses oleva ettevõtja) kokkuvarisemine ja tagada tema pikaajaline kasumlikkus;
The decision to increase equity was motivated by the following considerations:
äriühingu kavandatud erastamine ja sellest tulenevad väljavaated teenida erastamistehingult võimalikult suurt tulu;
the desire to avoid the collapse of the sole operator (100 % State owned) providing rail transport services in Greece and to ensure its long-term profitability;
soov hoida ära samuti 100 % riigi omanduses oleva raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja OSE mitmesuguste äritegevuste lõpetamine.
the prospects of privatising the company and thus achieving the highest possible return from such transaction;
Kreeka väitis, et need kaalutlused on kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt võib arvesse võtta ka kaudset materiaalset kasu, nagu soov kaitsta kontserni kuvandit või suunata ümber kontserni tegevus.
the desire to avoid the shutdown of various commercial activities of OSE, the infrastructure manager, also 100 % owned by the State.
Ainus alternatiivne võimalus oli Trainose likvideerimine, millel oleks olnud katastroofilised tagajärjed nii riigile kui ainuaktsionärile kui ka Kreeka majandusele.
Greece argued that those considerations were in conformity with the case law of the European Courts, according to which it would be acceptable to take into account also an indirect material benefit, such as the desire to protect the group's image or to redirect its activities.
Kuna Trainosel puudusid märkimisväärsed varad, mis võimaldanuks omakapitaliinvestoril investeeritud kapitali tagasi saada, oleks Kreeka riik äriühingusse tehtud investeeringu kaotanud.
The only alternative option available was the liquidation of TRAINOSE, which would have disastrous consequences both for the State, being its sole shareholder, and the Greek economy.
Lisaks oleks Kreeka kaotanud oma ainsa raudtee-ettevõtja ja seadnud ohtu ka oma raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja OSE.
Because TRAINOSE had no significant assets allowing an equity investor to recover any of its invested capital, the Greek state would have lost its investment into the company.
Kreeka väitis, et senise aktsionärina võis ta oma olemasoleva investeeringu suurendamisel aktsepteerida ajutiselt väiksemat tulu.
Moreover, Greece would have lost its only railway operator and would endanger also its rail infrastructure manager OSE.
Ettevõtjat või ettevõtjate rühma kontrolliv avaliku sektori asutus oleks vähem ajendatud puhtalt lühiajalise kasumi kaalutlustest.
Greece alleged that, in its capacity as current shareholder, it could accept temporary lower returns when increasing its existing investment.
Kreeka selgitas, et aastatel 2011–2013 anti Trainosele iga-aastast toetust kokkuleppel troikaga, et võimaldada äriühingul jõuda kasumiläveni, säilitades samas mitme kahjumliku liini toimimise.
A public authority that controls an undertaking or a group of undertakings would be less motivated by purely short-term profit considerations.
Seda hüvitist maksti avaliku teenindamise kohustust käsitleva lepingu alusel, mis sõlmiti ilma avaliku hankemenetluseta.
Greece clarified that the annual grants to TRAINOSE for the period 2011 to 2013 were awarded in agreement with the Troika in order to allow the company to break-even while maintaining the operation of a number of loss-making routes.
Avaliku teenindamise kohustust käsitlev leping sõlmiti 15. juunil 2011.
The compensation is granted on a basis of a PSO Agreement, which was awarded directly without a public tender.
Kreeka väitel on leping kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007, välja arvatud ulatuses, mis puudutab kohustust avaldada teatavat teavet eelnevalt Euroopa Liidu Teatajas.
The PSO Agreement was signed on 15 June 2011 Greece submitted that the PSO Agreement complies with Regulation (EC) No 1370/2007, except for the obligation for prior publication of certain information in the Official Journal.
Kreeka kinnitusel vastavad avaliku teenindamise kohustust käsitleva lepingu arvutusparameetrid määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele.
Greece asserted that the calculation parameters of the PSO Agreement comply with the requirements of Regulation (EC) No 1370/2007.
Kuna alates Trainose asutamisest ei peetud äriühingus eraldi raamatupidamisarvestust, võeti hüvitise arvutamisel aluseks kõige värskemad hinnangud ja eeldused (juhtkonnale esitatud raamatupidamisandmed).
Due to the absence of account separation of TRAINOSE since its incorporation, the calculation of the compensation was based on the most up-to-date estimates and assumptions of TRAINOSE (management accounts).
Alates 2011. aasta oktoobrist pidas Trainose avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud tegevuse ja muu tegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust, vältides nii võimalikku eri tegevuste ristsubsideerimist.
As from October 2011, TRAINOSE maintained separate accounts for the PSO and non-PSO activities and hence avoided any cross-subsidisation between the different activities.
Eraldi raamatupidamisarvestust rakendati juhtkonnale esitatud raamatupidamisandmete alusel tagantjärele ka perioodile 1. jaanuarist 2011 kuni 30. septembrini 2011.
The account separation was also applied ex post for the period from 1 January 2011 to 30 September 2011 on the basis of management accounts.
Kokkuleppel troikaga seati avaliku teenindamise kohustuse eest makstavale hüvitisele ülempiir 50 miljonit eurot aastas.
The PSO compensation was capped in agreement with the Troika at EUR 50 million per annum.
Avaliku teenindamise kohustust käsitlev leping sisaldas sätteid, mis nägid kulude suurenemise või tulude vähenemise korral ette võimaluse muuta avaliku teenindamise kohustuse eest makstavat hüvitist (näiteks teenuste ulatuse vähendamisega), et jätkuvalt pidada kinni ülempiirist 50 miljonit eurot aastas.
The PSO Agreement contained provisions providing for the possibility to modify the PSO compensation (such as reduction of the scope of services) in case of increase of costs or decrease of revenues, in order to maintain the cap of EUR 50 million per annum.
Kehtivat avaliku teenindamise lepingut raudtee-reisijateveo kohta pidi pikendatama nii, et pikendatud leping sõlmitakse otse Trainosega 2014. aasta aprilli lõpuks maksimaalselt viieks aastaks.
The renewal of the current public service contract for rail passenger transport had to be completed by direct award to TRAINOSE by end of April 2014 and should have a maximum duration of five years.
Combusi kohtuasjas tehtud otsusele tuginedes väitis Kreeka, et töötajate üleviimine ei andnud Trainosele mingit eelist, kuna see ei vähendanud Trainose eelarvelisi kulusid, mis igal ettevõtjal tavaliselt lasuvad, vaid pigem leevendas riigi pandud koormust, mis tulenes asjaolust, et Trainose töötajate staatus on võrdsustatud ametniku staatusega (see väljendub koondamispiirangutes ja turutasemest kõrgemates palkades).
Greece argued that, in line with the Combus judgment, the transfer of employees did not confer any advantage on TRAINOSE because it did not alleviate the company of burdens normally assumed in an undertaking's budget, but rather of burdens which were imposed by the State due to the quasi-civil servant status of TRAINOSE's employees (reflected in redundancy restrictions and above-market salaries).
Kreeka leiab, et sisuliselt aitas see meede kõrvaldada struktuurilist halvemust, mis pärineb perioodist, mil äriühing oli riigimonopol.
Greece considers that, on substance, the measure relates to the removal of a structural disadvantage stemming from a period when the company was a State monopoly.
Kuna Kreeka väitis, et Trainose töötajate ametnikuga võrdsustatud staatus ja sellega seotud Trainose kohustused kehtestati seadusega, on need seostatavad Kreeka riigiga.
Greece stated that the quasi-civil servant status of TRAINOSE's employees and that the respective burdens borne by TRAINOSE were imposed by law and therefore are imputable to the Greek State.
Trainose eraldati juriidiliselt OSEst 2008. aastal ning Trainose suhteid oma töötajatega reguleerivad samad Kreeka tööõigusaktid, kollektiivlepingud ja üldised tööalased eeskirjad, mida kohaldatakse ka OSE puhul (ühiselt „spetsiifilised tööõigusnormid“).
TRAINOSE was legally separated from OSE in 2008, and its relationship with its personnel is subject to the same Greek labour laws, collective employment agreements (‘CEAs’) and general employment statutes (‘GEKAP’) as OSE (collectively ‘Specific Labour Regulations’).
Trainose, kes on raudteeveoteenuste osutamisel OSE õigusjärglane, peab järgima kogu tööõiguse raamistikku, mida kohaldati OSE suhtes.
TRAINOSE, as the successor of OSE with regard to the railway transport services, inherited accordingly the entire labour law framework applicable to OSE.
Samal moel pidi OSE 1970. aastal hakkama järgima tööõiguse raamistikku, mida kohaldati avalik-õigusliku äriühingu Kreeka Riigiraudtee (Σιδηρόδρομοι Ελληνικού Κράτους või „SEK“) suhtes.
Similarly, in 1970 OSE had inherited its labour framework from Railways of the Hellenic State (Σιδηρόδρομοι Ελληνικού Κράτους or ‘SEK’), a company governed by public law, which had the monopoly over the operation of the Greek railway network and whose employees had the status of civil servants and benefited accordingly from all the advantages derived from that status.
SEKil oli monopol Kreeka raudteevõrgustiku toimimise osas ning tema töötajatel olid kõik ametniku staatusest tulenevad eelised.
In 2005, the right to quasi-civil servant status for new hires was abolished, but employees hired under the previous regime fully maintained their former status.
2005. aastal kaotati ametniku staatusega võrdsustatud staatus uute palgatavate töötajate puhul, kuid varasema korra alusel tööle võetud töötajad säilitasid oma senise staatuse täielikult.
Therefore, in view of Greece, the Greek State is responsible for the abnormally high level of salaries received by TRAINOSE employees.
Seetõttu on Kreeka seisukohal, et Trainose töötajate ebatavaliselt kõrgete palkade eest on vastutav Kreeka riik.
Greece also explains that, even after the signing of new CEA of 24 March 2011 that abolished numerous benefits of TRAINOSE employees, TRAINOSE's remaining employees would still benefit from an inflated salary, i.e. on average [10-30] % higher than the salaries of private sector employees with similar work experience, as shown in Table 3.
Kreeka selgitab ka, et isegi pärast uue kollektiivlepingu sõlmimist 24. märtsil 2011, millega kaotati paljud Trainose töötajate eelised, saavad Trainosesse jäänud töötajad ikkagi tavalisest kõrgemat palka, st nende palgad on keskmiselt [10–30] % võrra kõrgemad kui sarnase töökogemusega erasektori töötajate palgad, nagu on näidatud tabelis 3.
Since its creation in 2007, TRAINOSE has not hired any new employees, but for one person.
Alates asutamisest 2007. aastal on Trainose võtnud tööle ainult ühe uue inimese.
Greece has explained that in accordance with Articles 15, 16 and 18(2) of Law 3891/2010 in total 593 TRAINOSE employees (575 in 2011, 10 in 2012 and 8 in 2013) were transferred to other public sector employers, i. e.
Kreeka on selgitanud, et kooskõlas seaduse nr 3891/2010 artiklitega 15 ja 16 ning artikli 18 lõikega 2 on teiste avaliku sektori tööandjate alluvusse üle viidud kokku 593 Trainose töötajat (2011. aastal 575, 2012. aastal 10 ja 2013. aastal 8 töötajat) ehk algselt ette nähtust 4 % vähem.
4 % fewer than originally foreseen.
Trainosel ei ole rahalisi vahendeid oma töötajatele vabatahtliku pensionilejäämise kava pakkumiseks.
TRAINOSE does not have the financial means to offer to its personnel a voluntary retirement scheme (VRS).
Kreeka rõhutas, et mis tahes eelis, mida Trainose võib töötajate üleviimisest saada, tasakaalustatakse igal juhul kahjudega, mida äriühing jätkuvalt kannab seoses oma töötajate privilegeeritud staatusega, mille neile on andnud riik, sest ka pärast palga kollektiivse vähendamise lepingut saavad äriühingusse jäänud töötajad endiselt turu keskmisest kõrgemat palka.
Greece underlined that any advantage to be derived by TRAINOSE from the employee transfer would at any rate be offset by the losses that the company shall continue to incur as a result of the privileged status of its employees as imposed by the State, because even after the proposed collective salary reduction agreement, the remaining employees would still retain salaries higher than the market average.
Tabel 3
Table 3
Trainose põhipalkade ja erasektori keskmise igakuise põhipalga võrdlus
Comparison between TRAINOSE regular salary scheme and average monthly regular salary of the private sector
Töötajate kategooria
Personnel Category
Trainose töötajate praegune igakuine põhipalk (eurodes)
Current monthly regular salary of TRAINOSE personnel (in EUR)
Erasektori töötajate keskmine igakuine põhipalk (eurodes)
Average monthly regular salary of private sector personnel (in EUR)
Palgavahe
Salary differential
Vedurijuhid
Engine drivers
[2000 – 3000]
[2000-3000]
[25–50] %
[25-50] %
Vagunipersonal
Railcar personnel
[0–25] %
[0-25] %
Bussijuhid
Coach drivers
Halduspersonal
Administration
[1000 – 2000]
[1000-2000]
Laadijad
Loaders
Kokku
Total
Töötajate üleviimisest saadava eelise kvantifitseerimiseks esitas Kreeka audiitorfirma PricewaterhouseCoopers koostatud analüüsi.
To quantify the advantage stemming from the transfer of employees, Greece provided a study prepared by auditing company PricewaterhouseCoopers.
Arvutustes võeti aluseks 620 töötaja üleviimine, nagu algselt kavandati.
The calculations are based on the initially foreseen transfer of 620 employees.
Analüüsi kohaselt seisneb eelis eraettevõtte vabatahtliku pensionilejäämise kavaga seotud „tavapäraste kulude“ ja Trainose töötajate hüpoteetilise vabatahtliku pensionilejäämise kavaga seotud kulude ([100– 200] miljonit eurot) vahes.
According to the study, the advantage amounts to the difference between the ‘normal costs’ of a VRS borne by a private company and the costs of a hypothetical VRS for TRAINOSE employees (EUR [100-200] million).
Nende kahe vabatahtliku pensionilejäämise kavaga seotud kulude vahe on [0–100] miljonit eurot.
The difference between the two VRS schemes amounts to EUR [0-100] million.
Kreeka väitel sisaldasid aga Trainose vabatahtliku pensionilejäämise kavaga seotud kulud enam kui [0–100] miljoni euro ulatuses ebaharilikult suuri kulusid, mida Trainose kandis oma töötajate alalise staatuse ja kõrgemate palkade tõttu, ning neid ei tuleks arvesse võtta.
According to Greece, however, the costs for TRAINOSE's VRS included over EUR [0-100] million of abnormal costs borne by TRAINOSE due to the permanent status and higher salaries of its employees, which should not be taken into account.
Tabel 4
Table 4
Trainose eelis tulenevalt 593 töötaja üleviimisest (tuginedes PWC analüüsile 620 töötaja kohta)
Quantification of the advantage granted to TRAINOSE through the transfer of 593 employees (based on PWC Study for 620 employees)
(miljonites eurodes)
(EUR million)
Kategooria
Category
Ajakohastatud hinnang
Updated estimate
Trainose 593 töötaja vabatahtliku pensionilejäämise kava diskonteeritud väärtus
Discounted value of the VRS for 593 TRAINOSE employees
[100–200]
[100-200]
Eraettevõtte samasuguse vabatahtliku pensionilejäämise kava majanduslik väärtus
Economic value of equivalent VRS of a private firm
[0–100]
[0-100]
Trainose vabatahtliku pensionilejäämise kavaga seotud „ebaharilikult suured kulud“
‘Abnormal costs’ for TRAINOSE VRS
Allesjäänud töötajate palgafondi diskonteeritud väärtus (Trainose palgad)
Discounted value of remaining personnel payroll (TRAINOSE salaries)
[200–300]
Discounted value of remaining personnel payroll salaries (salaries equivalent to private sector)
Trainose allesjäänud töötajatega seotud „ebaharilikult suured kulud“
(c)-(d)
Seoses Trainose ja OSE vaheliste teenustaseme kokkulepetega väitis Kreeka, et vastavalt troika soovitustele sõlmiti teenustaseme kokkulepped turutingimustel ja seega ei kujuta teenustaseme kokkulepped endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
‘Abnormal costs’ of remaining TRAINOSE personnel
Kreeka selgitas, et OSE hoolduskulude võrdlus tehti AMELi hooldustöötajate põhjal, mitte AMELi kogu personali põhjal.
In relation to the SLAs between TRAINOSE and OSE, Greece asserted that according to the recommendations of the Troika the SLAs were concluded on market terms and therefore the SLAs did not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
AMELi hooldustehnikute aastapalk oli teenustaseme kokkuleppe sõlmimise ajal vahemikus [25000 – 50000] kuni [25000 – 50000] eurot sõltuvalt töökogemusest ja tööstaažist äriühingus ning seega oli AMELi hooldustehnikute keskmine aastapalk [25000 – 50000] eurot.
Greece explained that the submitted comparison of the maintenance costs of OSE was conducted on the basis of AMEL's maintenance personnel and not on the basis of the totality of AMEL's personnel.
Lisaks selgitas Kreeka, et veeremihooldusega tegelevate OSE töötajate keskmine aastapalk oli teenustaseme kokkuleppe sõlmimise ajal hinnanguliselt vahemikus [25000 – 50000] eurot, st et nende töötasu moodustas [20–40] eurot tunnis.