natgillin/translations-raw huggingface dataset:
implement and promote internal procedures (e.g. paperless procedures such as electronic workflows, e-signatures and electronic archives, no printing of documents for meetings, no printing of newsletters/reports, double-side printing as default option) that help employees and the public to avoid the use of office paper (i.e. copier/printer paper) and consumables (i.e. all material such as pens, pencils, highlighters, notebooks used in offices), thereby reducing demand,
selliste sisemenetluste rakendamine ja edendamine (nt paberivabad menetlused, nagu elektroonilised töövood, e-allkirjad ja elektroonilised arhiivid, koosolekute jaoks dokumentide printimata jätmine, teabelehtede/aruannete printimata jätmine, kahepoolne printimine kui vaikevalik), mis aitavad töötajatel ja üldsusel kontoripaberi (st koopia-/trükipaber) ja tarbekaupade (st kõik kontorites kasutatavad asjad, nagu pastapliiatsid, pliiatsid, markerid, märkmikud) kasutamist vältida, vähendades seeläbi nõudlust;
use green public procurement (see Section 3.11) to drive lower impact choices, e.g. low-grammage office paper, longer lasting, refillable products and alternatives with a low environmental impact or low toxicity.
keskkonnahoidlike riigihangete kasutamine (vt punkt 3.11), et teha väiksema keskkonnamõjuga valikuid, nt väikse grammkaaluga kontoripaber, kestvamad ja taastäidetavad tooted ning alternatiivid, mille keskkonnamõju ja toksilisus on väiksed.
This BEMP is broadly applicable to all public administrations.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kõigis haldusorganites..
(i11) Daily number of sheets of office paper used per full time equivalent (FTE) employee (sheets of paper/FTE/working day)
i11) Päevane kasutatud kontoripaberi lehtede arv täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta (lehtede arv/TTT tööpäevas)
(i12) Share of environmentally friendly certified office paper purchased in the total purchased office paper (%)
i12) Keskkonnahoidliku sertifitseeritud kontoripaberi osakaal kogu ostetud kontoripaberis (%)
(i13) Annual cost of office consumables purchased per full time equivalent (FTE) employee (EUR/FTE/year)
i13) Täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta ostetud kontoritarvete maksumus aastas (eurot TTT kohta aastas)
(b4) Office paper consumption is lower than 15 A4 sheets/full time equivalent employee/working day
b4) Kontoripaberi tarbimine on väiksem kui 15 A4-lehte täistööajale taandatud töötaja kohta tööpäevas
(b5) Office paper used is 100 % recycled or certified according to an ISO Type I ecolabel (e.g. EU Ecolabel)
b5) Kasutatav kontoripaber on 100 % ringlussevõetud või sertifitseeritud vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele (nt ELi ökomärgis)
Minimising the environmental impact of commuting and business travel
Pendelrändamise ja ametisõitude keskkonnamõju vähendamine
It is BEMP to minimise the environmental impact of commuting and business travel by:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub pendelrändamise ja ametisõitude keskkonnamõju vähendamine järgmiste meetmetega:
staff engagement and behavioural change towards more sustainable commuting (e.g. campaigns through digital tools, economic incentives/disincentives, use of social games or reward based incentives),
töötajate kaasamine ja käitumise muutmine, et saavutada säästlikum pendelrändamine (nt kampaaniad digitaalsete vahendite kaudu, majanduslikud stiimulid ja pärssivad tegurid, sotsiaalsete mängude ja preemiapõhiste stiimulite kasutamine);
drawing up of organisation-wide staff travel plans which encourage sustainable modes of commuting and business travel (e.g. agreement with local public transport providers to adapt routes to the needs of commuters; carbon budgeting for business travel),
kogu organisatsiooni töötajatele selliste reisiplaanide koostamine, mis edendavad säästlikke pendelrändamise ja ametisõitude viise (nt kokkulepe kohalike ühistransporditeenuste osutajatega liinide kohandamiseks reisijate vajadustele; nn CO2-eelarve rakendamine ametisõitude puhul);
including stringent sustainability criteria in the procurement of transport services (e.g. use of train rather than flights for short journeys; preference for direct flights or multimodal journeys over connecting flights),
transporditeenuste hangetele rangete säästlikkuskriteeriumite kehtestamine (nt lühireisideks lennukite asemel rongide kasutamine; otselendude või mitmeliigilist transporti hõlmavate reiside eelistamine ümberistumisega lendudele);
reducing commuting by car where public transport exists and encouraging efficient car use (e.g. reducing single passenger car journeys by promoting car-pooling among employees),
autodega pendelrändamise vähendamine ühistranspordi olemasolu korral ja autode tõhusa kasutamise soodustamine (nt ühe reisijaga autoreiside arvu vähendamine koossõidu edendamisega töötajate seas);
enabling agile working for employees, thus reducing transport needs overall (e.g. introducing remote and home working, installing virtual meeting facilities).
töötajatele paindlikuma töökorralduse võimaldamine, vähendades seeläbi kogu transpordivajadust (nt kaugtöö ja kodus töötamise kehtestamine, virtuaalsete koosoleku pidamise vahendite kasutuselevõtt).
This BEMP is applicable across all types and scales of public administrations.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav igat liiki ja igasuguse ulatusega haldusorganites.
However, the specific measures to be implemented vary depending on local conditions, such as geographical setting and availability of public transport.
Konkreetsed rakendatavad meetmed erinevad aga olenevalt kohalikest tingimustest, nagu geograafiline asukoht ja ühistranspordi kättesaadavus.
(i14) Implementation of tools for promoting sustainable commuting (y/n)
i14) Vahendite rakendamine säästliku pendelrändamise edendamiseks (jah/ei)
(i15) Percentage of staff commuting by car on a daily basis as single passenger (%)
i15) Iga päev üksi autoga pendelrändavate töötajate osakaal (%)
(i16) Percentage of staff commuting by walking, cycling or public transport at least 3 times per week (%)
i16) Vähemalt kolm korda nädalas jalgsi, jalgrattaga või ühissõidukiga pendelrändavate töötajate osakaal (%)
(i17) Annual total CO2eq emissions from business travel (tonnes CO2eq/year)
i17) Ametisõitude kogu aastane CO2-heide (CO2-ekvivalenttonni aastas)
(i18) Annual total CO2eq emissions from business travel per full time equivalent (FTE) employee (kg CO2eq/FTE/year)
i18) Ametisõitude kogu aastane CO2-heide täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta (kg CO2 ekvivalenti/TTT aastas)
(i19) Implementation of carbon budgeting for all business travel (y/n)
i19) Nn CO2-eelarve rakendamine kõigi ametisõitude puhul (jah/ei)
(i20) Availability of videoconferencing facilities to all staff and monitoring and promotion of their use (y/n)
i20) Videokonverentsisüsteemide kättesaadavus kõigile töötajatele ning nende kasutuse jälgimine ja edendamine (jah/ei)
(b6) Tools for promoting sustainable commuting for employees are implemented and promoted
b6) Vahendeid töötajatele säästliku pendelrändamise propageerimiseks rakendatakse ja arendatakse
(b7) Carbon budgeting is implemented for all business travel
b7) Nn CO2-eelarvet rakendatakse kõigi ametisõitude puhul
(b8) Videoconferencing facilities are available to all staff and their use is monitored and promoted
b8) Videokonverentsisüsteemid on kõigile töötajatele kättesaadavad ning nende kasutamist jälgitakse ja edendatakse
Minimising the environmental impact of canteens and coffee bars
Sööklate ja kohvikute keskkonnamõju vähendamine
procure canteen or coffee bar services, or the food and beverages for canteens and coffee bars managed in-house, introducing sustainability requirements such as seasonal, organic food, ensuring availability of vegetarian/vegan options and avoiding (where possible) offering products in single use plastic packaging; choose service providers who can offer services without the use of single use plastic items such as cups, dishes and cutlery (see also Section 3.11),
söökla- ja kohvikuteenuste hankimine või asutuse sööklate ja kohvikute jaoks toidu ja jookide hankimine, kehtestades säästlikkusnõuded, nagu hooajaline ja mahetoit, tagades taime-/veganitoidu olemasolu ning vältides (võimaluse korral) ühekordselt kasutatavates plastpakendites toodete pakkumist; selliste teenuseosutajate valimine, kes saavad osutada teenuseid, ilma et nad tarvitaksid ühekordselt kasutatavaid plastnõusid, nagu joogitopsid, muud nõud ja söögiriistad (vt ka punkt 3.11);
conduct staff engagement campaigns promoting sustainable food choices,
töötajate kaasamise kampaaniate korraldamine, et propageerida säästlikke toiduvalikuid;
drive behaviour change in canteens and coffee bars by choice of architecture (i.e. changing how options are presented which can make a particular choice the natural or default preference) and pricing policy (i.e. lower price for more sustainable food options),
sööklates ja kohvikutes käitumismuutuste esilekutsumine toidu esitlemise viiside kaudu (st selle muutmine, kuidas toiduvalikud on esitatud, et konkreetsest valikust saaks loomulik või vaikevalik) ja hinnapoliitikaga (st säästlikumate toiduvalikute madalamad hinnad);
implement a reduction of food waste policy by implementing reduced food portions, offer of different sized portions, careful forward planning of menus, etc.
toidujäätmete hulga vähendamise poliitika kehtestamine, millega muudetakse toiduportsjonid väiksemaks, pakutakse eri suuruses portsjoneid, planeeritakse menüüsid hoolikalt jne.
This BEMP is applicable across all types and scales of public administration offices that have internal canteen or coffee bar facilities.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav haldusorganite igat liiki ja igasuguse suurusega kontorihoonetes, mille juurde kuulub asutusesisene söökla või kohvik.
(i21) Percentage of low-impact food options served (e.g. seasonal, organic) (% of low-impact food out of the total purchase volume)
i21) Väikse mõjuga toiduvalikute (nt hooajaline, mahetoit) osakaal (väikse mõjuga toidu protsent kogu ostumahus)
(i22) Amount of food waste generated per meal served (g/meal)
i22) Tekkinud toidujäätmete kogus portsjoni kohta (g/portsjon)
(i23) Percentage of food waste sent for anaerobic digestion (% sent for anaerobic digestion out of the total tonnes of food waste)
i23) Anaeroobsele lagunemisele saadetud toidujäätmete osakaal (anaeroobsele lagunemisele saadetud jäätmete protsent kõigi toidujäätmete kogusest tonnides)
Minimising the environmental impact of the organisation of meetings and events
Koosolekute ja ürituste korraldamise keskkonnamõju vähendamine
introduce a sustainable event management system; the management system may be implemented by the public administration itself, and/or contractors/suppliers should be sought who have a management system in place; suppliers and hotels can also have an environmental management system (e.g. EMAS),
säästlike ürituste korraldamise süsteemi kehtestamine; korraldussüsteemi võib rakendada haldusorgan ise ja/või tuleks leida töövõtjad/tarnijad, kellel on korraldussüsteem juba olemas; tarnijatel ja hotellidel võib olla ka keskkonnajuhtimissüsteem (nt EMAS);
communicate to all stakeholders (from suppliers, to delegates and the wider community) and engage with those involved with and/or attending an event on measures they can undertake to reduce the environmental impact of attending the event (e.g. using correct segregated bins, choosing tap water and reusable water bottles, choose sustainable means of transport),
kõigi sidusrühmade (tarnijatest delegaatide ja laiema kogukonnani) ning üritusega seotud või sellest osa võtvate isikute teavitamine meetmetest, mida nad saavad võtta, et vähendada üritusel osalemise keskkonnamõju (nt õigete sortimiskonteinerite kasutamine, kraanivee ja korduskasutatavate veepudelite eelistamine, säästlike transpordivahendite valimine);
select the venue of the event or meeting considering environmental criteria (e.g. well-connected by public transport, building with reduced environmental impact, venue with an environmental management system in place),
ürituse või koosoleku toimumiskoha valimine, arvestades keskkonnakriteeriume (nt hea ühistranspordiühendus, väiksema keskkonnamõjuga hoone, kehtiva keskkonnajuhtimissüsteemiga toimumiskoht);
choose products and services needed for the organisation of meetings and events implementing green public procurement (see Section 3.11) and limit gadgets and the content of conference packs (e.g. leaflets, pen drives, badges),
keskkonnahoidlike riigihangete rakendamine (vt punkt 3.11) koosolekute ja ürituste korraldamiseks vajalike toodete ja teenuste valimisel ning meenete ja konverentsimaterjalide (nt teabelehed, mälupulgad, märgid) koguse piiramine;
procure catering services, or the food and beverages from catering services managed in-house, introducing sustainability requirements such as seasonal, organic food, ensuring availability of vegetarian/vegan options and avoiding (where possible) offering products in single use plastic packaging; choose service providers who can offer services without the use of single use plastic dishes, cups and cutlery, and make water fountains available instead of water bottles (see also Sections 3.1.6 and 3.11).
toitlustusteenuste hankimine või asutusesiseste toitlustusteenuste kaudu toidu ja jookide hankimine, kehtestades säästlikkusnõuded, nagu hooajaline ja mahetoit, tagades taime-/veganitoidu olemasolu ning vältides (võimaluse korral) ühekordselt kasutatavates plastpakendites toodete pakkumist; teenuseosutajate valimine, kes saavad osutada teenuseid, ilma et nad tarvitaksid ühekordselt kasutatavaid plastnõusid, joogitopse ja söögiriistu, ning veeautomaatide kättesaadavaks muutmine veepudelite kasutamise asemel (vt ka punktid 3.1.6 ja 3.11).
This BEMP is applicable across all types and scales of public administrations organising meetings and events.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav igat liiki ja igasuguse ulatusega haldusorganites, kes korraldavad koosolekuid ja üritusi.
(i24) Share of suppliers with a recognised sustainable events management system (e.g. ISO20121) or environmental management system (e.g. EMAS) (%)
i24) Tunnustatud säästlike ürituste korraldamise süsteemi (nt ISO 20121) või keskkonnajuhtimissüsteemiga (nt EMAS) tarnijate osakaal (%)
(i25) Share of event-related tenders including in the criteria a reference to a recognised events management system (e.g. ISO20121) or environmental management system (e.g. EMAS) (%)
i25) Üritustega seotud hangete osakaal, mille kriteeriumites viidatakse tunnustatud säästlike ürituste korraldamise süsteemile (nt ISO 20121) või keskkonnajuhtimissüsteemile (nt EMAS) (%)
Best environmental management practices for sustainable energy and climate change
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses säästva energia ja kliimamuutustega
This section is targeted to local authorities, both in their capacity as administration and service providers with a wide range of energy-using direct operations, and in their guiding role for the territory they are responsible for.
See punkt on suunatud kohalikele omavalitsustele seoses nende tegevusega haldajate ja teenuseosutajatena, kelle mitmesugused otsesed toimingud kulutavad energiat, ning seoses nende suunava rolliga piirkonnas, mille eest nad vastutavad.
The BEMPs in this section are divided into four groups:
Selles punktis esitatud parimad keskkonnajuhtimistavad on jagatud nelja rühma:
policy BEMPs, related to the policy measures that a local authority can put in place to drive sustainable energy, both in-house and in the territory administered, as well as climate change mitigation and adaptation,
poliitikavaldkonna parimad keskkonnajuhtimistavad, mis on seotud poliitikameetmetega, mida kohalik omavalitsus saab nii asutuse sees kui ka hallataval territooriumil võtta, et kasutada säästvat energiat ning leevendada kliimamuutusi ja kohaneda nendega;
BEMPs regarding direct operations, on how local authorities can reduce energy use and switch to renewable energy in their own buildings and infrastructures,
parimad keskkonnajuhtimistavad, mis on seotud otseste toimingutega, millega kohalikud omavalitsused saavad vähendada energiakasutust ning minna oma hoonetes ja taristutes üle taastuvenergiale;
BEMPs regarding the regulatory and planning role of municipalities,
parimad keskkonnajuhtimistavad, mis on seotud omavalitsusüksuste reguleeriva ja planeeriva rolliga;
BEMPs on the influence of municipalities on their territory, on the exemplary role that the public sector can play and how local authorities can trigger actions by residents and organisations.
parimad keskkonnajuhtimistavad, mis on seotud omavalitsusüksuste mõjuga oma territooriumidele, avaliku sektori võimaliku eeskuju andva rolliga ning sellega, kuidas kohalikud omavalitsused saavad elanike ja organisatsioonide tegevust esile kutsuda.
Policy BEMPs
Poliitika valdkonna parimad keskkonnajuhtimistavad
Establishing an inventory of energy use and emissions of the territory of the municipality
Energiakasutuse ja heite andmiku koostamine omavalitsusüksuse territooriumi kohta
systematically collect energy use and emission data from the territory of the municipality; the scope of the inventory includes energy consumption and emissions across the territory from all sectors, encompassing industry, commerce/services, agriculture, construction, housing and transport,
süstemaatiline energiakasutus- ja heiteandmete kogumine omavalitsusüksuse territooriumi kohta; andmik hõlmab energiatarbimist ja heidet territooriumi kõigis sektorites, sealhulgas tööstus-, kaubandus-/teenuste-, põllumajandus-, ehitus-, eluaseme- ja transpordisektoris;
publicly report the data collected and use them to identify actions to reduce greenhouse gas emissions in the territory (see Section 3.2.2).
kogutud andmete kohta avalike aruannete esitamine ja andmete kasutamine, et määrata kindlaks meetmed, millega piirkonnas kasvuhoonegaaside heidet vähendada (vt punkt 3.2.2).
This BEMP is applicable to all local authorities.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes.
(i26) Total annual carbon emissions of the territory of the municipality: absolute (t CO2eq) and per inhabitant (kg CO2eq/inhabitant)
i26) Omavalitsusüksuse territooriumi kogu aastane CO2-heide: koguheide (t CO2eq) ja heide elaniku kohta (kg CO2eq elaniku kohta)
(i27) Annual energy use of the territory of the municipality per inhabitant, expressed as final energy (kWh/inhabitant)
i27) Omavalitsusüksuse territooriumi aastane energiakasutus elaniku kohta, väljendatud lõppenergiana (kWh/elanik)
Establishing and implementing a municipal energy and climate action plan
Omavalitsuse energia ja kliima tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine
It is BEMP to establish a municipal energy and climate action plan based on the inventory of energy use and emissions (see Section 3.2.1).
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub omavalitsuse energia ja kliima tegevuskava väljatöötamine energiakasutuse andmete ja heiteinventuuri põhjal (vt punkt 3.2.1).
The action plan includes science and evidence based short- and long-term targets which can be reached by implementing a number of defined actions (e.g. reduce the energy use of private buildings and businesses, reduce the energy use of municipal buildings and local public services, improve public transport).
Tegevuskava sisaldab teadus- ja tõenduspõhiseid lühi- ja pikaajalisi eesmärke, mis on võimalik saavutada mitme kindlaksmääratud meetme rakendamisega (nt erahoonete ja -ettevõtete energiakasutuse vähendamine, munitsipaalhoonete ja kohalike avalike teenuste energiakasutuse vähendamine, ühistranspordi täiustamine).
(i28) A municipal energy and climate action plan, including targets and actions, is in place (y/n)
i28) Olemas on omavalitsuse energia ja kliima tegevuskava, mis sisaldab eesmärke ja meetmeid (jah/ei)
(b9) A municipal energy and climate action plan, including targets and actions and based on the inventory of energy use and emissions, is in place
b9) Olemas on energiakasutuse andmetel ja heiteinventuuril põhinev omavalitsuse energia ja kliima tegevuskava, mis sisaldab eesmärke ja meetmeid
Establishing and implementing a strategy for climate change adaptation within the territory of the municipality
Omavalitsusüksuse territooriumi kliimamuutustega kohanemise strateegia väljatöötamine ja rakendamine
It is BEMP to establish a holistic climate change adaptation strategy for the territory of the municipality that allows protecting the built and natural environment against the adverse effects and impacts of climate change (e.g. floods, heat waves, droughts).
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub omavalitsusüksuse territooriumi jaoks kliimamuutustega kohanemise tervikliku strateegia väljatöötamine; strateegia peab võimaldama kaitsta tehis- ja looduskeskkonda kliimamuutuste kahjuliku mõju (nt üleujutused, kuumalained, põuad) eest.
The climate change adaptation strategy can build on other local and regional adaptation strategies and should ensure that they are linked together.
Kliimamuutustega kohanemise strateegia võib tugineda teistele kohalikele ja piirkondlikele kohanemisstrateegiatele ning sellega peaks tagama, et need on omavahel seotud.
The strategy needs to be coherent with and taken into account by other relevant policies and strategies (e.g. watercourse management plans).
Strateegia peab olema kooskõlas muu asjaomase poliitika ja muude strateegiatega (nt vooluveekogude majandamiskavad), milles tuleb ühtlasi strateegiat arvestada.
The scope of the adaption strategy should be developed in relation to the specific context of the public administration.
Kohanemisstrateegia ulatust tuleks laiendada haldusorgani konkreetsest kontekstist lähtuvalt.
The measures contained in the strategy need to respond to the projected climate change impacts on the territory.
Meetmed, mida strateegia hõlmab, peavad olema kooskõlas kliimamuutuste prognoositava mõjuga territooriumil.
(i29) A holistic climate change adaptation strategy for the territory of the municipality is in place (y/n)
i29) Kasutusel on omavalitsusüksuse territooriumi kliimamuutustega kohanemise terviklik strateegia (jah/ei)
(i30) Percentage of homes and businesses protected as a result of the strategy (%)
i30) Strateegia tulemusena kaitstud kodude ja ettevõtete osakaal (%)
(b10) A holistic climate change adaptation strategy for the territory of the municipality is in place
b10) Kasutusel on omavalitsusüksuse territooriumi kliimamuutustega kohanemise terviklik strateegia
BEMPs regarding direct operations
Otseste toimingutega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad
Implementing energy-efficient street lighting
Energiatõhusa tänavavalgustuse rakendamine
It BEMP to:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub:
carry out an audit of the street lighting system,
tänavavalgustussüsteemi auditi tegemine;
improve the luminaires to avoid upward lighting and intrusive lighting and maximise useful lighting,
valgustite täiustamine, et vältida ülespoole suunatud ja häirivat valgust ning maksimeerida kasulikku valgust;
reduce lighting levels to actual needs (i.e. avoid overlighting),
valgustatuse vähendamine, et see vastaks tegelikele vajadustele (st ülevalgustatuse vältimine);
replace lamps selecting highly energy-efficient technologies (e.g. LED) taking into account durability, colour rendering index and colour temperature of the light,
lampide väljavahetamine, eelistades äärmiselt energiatõhusaid tehnoloogiaid (nt LED), milles on arvestatud vastupidavust, värviesitusindeksit ja valguse värvustemperatuuri;
implement night dimming (i.e. reduced lighting late at night),
öine hämardamine (st valgustuse vähendamine hilja öösel);
introduce intelligent street lighting (e.g. using sensors to temporarily increase the lighting levels when the presence of people is detected).
aruka tänavavalgustuse kasutuselevõtmine (nt sensorite kasutamine, et inimeste kohaloleku tuvastamise korral valgustatust ajutiselt suurendada).
This BEMP is applicable to all public administrations directly or indirectly (through a public or private company) managing the provision of street lighting.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes otseselt või kaudselt (riigi- või eraettevõtja kaudu) tänavavalgustuse tagamist korraldavad.