natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BEMP is to make the best possible use of grass areas used for grazing on livestock farms by maximising pasture growth rate and pasture quality as well as its utilisation by livestock, while ensuring that average grass cover rates are achieved at critical times of the year.
See osa hõlmab rohumaa majandamise tavasid ja on mõeldud karjakasvatusettevõtetele, sisaldades parimaid tavasid nii intensiiv- kui ka ekstensiivpõllumajandusettevõtetele.
This encourages higher digestibility and nutritional value (and thus productivity) of feed while reducing purchased feed requirements, potentially reducing methane and ammonia emissions and avoiding upstream environmental impacts associated with feed production.
Heintaimede majandamine
The following measures can contribute to pursuing these objectives:
Parim keskkonnajuhtimistava on kasutada võimalikult hästi ära karjakasvatusettevõtetes karjatamiseks ette nähtud rohumaid, kiirendades karjamaal heintaimede kasvu ja karjamaa kvaliteeti ning rohumaa kasutamist loomade poolt, tagades aasta kõige tähtsamatel aegadel keskmise rohuga kaetuse määra.
grass height monitoring across all grazed fields;
See aitab suurendada sööda seeditavust ja toiteväärtust (ja seega ka karja tootlikkust), vähendada ostetava sööda kogust ning võib seega vähendada metaani- ja ammoniaagiheidet ja aidata vältida tarneahela varasema etapi ehk söödatootmisega seotud keskkonnamõju.
identifying optimum grazing times and implementing an extended grazing period (duration of the grazing day and number of grazing days per year) based on local circumstances and grass height monitoring;
Neid eesmärke võib saavutada järgmiste meetmete abil:
synchronising stocking rate to grass growth;
kõigil karjamaadel jälgitakse heintaimede kõrgust;
implementing rotational and strip (or paddock) grazing: livestock is moved frequently through either a number of fields (rotational grazing), or a series of strips or paddocks (strip or paddock grazing), based on measured grass heights or grass covers to ensure that grazing occurs in synchrony with maximum grass availability and digestibility.
kohalike olude ja heintaimede kõrguse jälgimise põhjal tehakse kindlaks kõige paremad karjatamisajad ning kasutatakse pikemat karjatamisperioodi (karjatamispäeva pikkus ja karjatamispäevade arv aastas);
These grazing strategies, and especially strip and paddock grazing, increase both grass uptake and digestibility.
loomkoormus viiakse vastavusse heintaimede kasvuga;
This BEMP is specifically relevant for farms with intensively managed grazing livestock, in particular beef, dairy and sheep farms.
kasutatakse rotatsioonilist ja riba- (või portsjon)karjatamist: loomi viiakse lühikeste ajavahemike jooksul järgemööda kas koplist koplisse (rotatsiooniline karjatamine) või neid karjatatakse mitmel karjamaaribal (riba- või portsjonkarjatamine); loomade liikumise aluseks on mõõdetud rohukõrgus või ala heintaimedega kaetus ning tagada tuleb, et karjatamise ajal on heintaimed kõige paremini kättesaadavad ja seeditavad.
Strip grazing is suitable for beef and dairy cattle.
Need karjatamisvõtted, eriti riba- ja portsjonkarjatamine, aitavad suurendada heintaimede tarbimist ja seeditavust.
(i46) Grazing days per year (No/year)
See parim keskkonnajuhtimistava sobib eriti hästi põllumajandusettevõtetele, kus peetakse rohusööjaid kariloomi intensiivpõllumajanduslikult, eelkõige liha- ja piimaveisekasvatus- ning lambakasvatusettevõtetele.
(i47) Percentage of grass dry matter uptake by animals (%)
Ribakarjatamine sobib liha- ja piimaveistele.
(i48) Average stocking rate, calculated as Livestock Units per hectare of Utilised Agricultural Area (LU/UAA)
n46) Karjatamispäevade arv aastas (nr aastas).
(b25) 80 % grass dry matter uptake by grazing animals during the grazing period.
n47) Loomade poolt tarbitud heintaimede osakaal (arvestatuna kuivaines) (%).
Managing high nature value grassland
n48) Keskmine loomkoormus ehk loomühikud kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta.
In areas of high natural value, BEMP is to keep low stocking rates to match grazing intensity to biodiversity needs and time mowing (for haylage) in consideration of biodiversity.
v25) Karjatatavate loomade poolt karjatamisperioodil tarbitud heintaimede (arvestatuna kuivaines) osakaal on 80 %.
Special software can be used to select appropriate grassland conservation measures including different mowing and/or grazing regimes.
Suure loodusliku väärtusega rohumaade majandamine
At the landscape level, the creation of a mosaic of different mowing regimes increases species diversity, since different mowing times suit different organisms, and, more generally, applying a low annual cutting frequency promotes wild plants and invertebrates.
Suure loodusliku väärtusega aladel on parim keskkonnajuhtimistava tagada väike loomkoormus, et karjatamise intensiivsus vastaks elurikkusega seotud vajadustele, ning võtta elurikkust arvesse (kuivsilo saamiseks toimuva) niitmise ajastamisel.
This BEMP is relevant to extensively managed high natural value grassland such as alpine land, upland, moorland, coastal land, sites of specific scientific interest, Natura 2000 sites and special areas of conservation.
Sobivate rohumaakaitsemeetmete, sh eri niitmis- ja/või karjatamisrežiimide valimiseks võib kasutada spetsiaalset tarkvara.
Pasture renovation and legume inclusion in permanent pasture and leys
Maastiku tasandil suurendab eri niitmisrežiimide kasutamine liikide mitmekesisust, sest eri organismidele sobivad eri niitmisajad, ning üldisemalt on iga-aastane väike niitmissagedus looduslikele taimedele ja selgrootutele soodne.
When required because of a drop in dry matter productivity or because of the need to improve pasture quality, BEMP is to apply over-seeding or, when needed, reseeding in order to maintain or recover high yields and to ensure good pasture quality (e.g. digestibility, measured by the D-value of pasture).
See parim keskkonnajuhtimistava sobib ekstensiivselt majandatavatele suure loodusliku väärtusega rohumaadele, nagu mägialad, kõrgendikud, nõmmed, rannikualad, erilise teadusliku väärtusega alad, Natura 2000 alad ning loodusalad.
Over-seeding refers to a minimum-tillage approach whereby new seeds are planted directly on the original grassland, without damaging the existing grass or soil, improving pasture quality and productivity without sacrificing existing forage growth.
Karjamaa parandamine ning liblikõieliste kasutamine püsirohumaal ja lühiajalisel rohumaal
It is facilitated by livestock trampling-in the seeds to improve soil-to-seed contact.
Kui kuivaine saagikus on vähenenud või karjamaa kvaliteet vajab parandamist, on parim keskkonnajuhtimistava teha peale- või vajaduse korral uuestikülvi, et säilitada või taastada suur saagikus ning tagada karjamaa hea kvaliteet (nt seeditavus, mida väljendatakse karjamaarohu D-väärtusena).
Reseeding refers to ploughing out and seeding a whole new sward, which may be necessary to ensure good establishment in some conditions.
Pealekülv on üks minimeeritud harimise viis, mille puhul uued seemned külvatakse otse algsele rohumaale, kahjustamata olemasolevaid heintaimi või olemasolevat mulda, parandades nii karjamaa kvaliteeti ja saagikust, ohustamata seejuures olemasolevate söödakultuuride kasvu.
A key aspect of pasture renovation is the selection of the most suitable varieties.
Seda hõlbustab seemnete maassetrampimine loomade poolt, tänu millele seemned puutuvad mullaga paremini kokku.
Legumes play a key fertilising role by fixing nitrogen.
Uuestikülv tähendab, et maa küntakse ja külvatakse uus rohumaa, mis võib olla teatavates tingimustes vajalik taimede heaks kasvuks.
For maximum productivity, ryegrasses with higher yields and good nitrogen use efficiency are considered the ideal companion to legumes, converting nitrates produced by clover into digestible biomass yield.
Karjamaa parandamise esmatähtis aspekt on valida sobivaimad taimesordid.
Particularly palatable and digestible varieties, such as high-sugar grasses, can significantly increase the dry matter intake by livestock and support higher feed conversion ratio.
Liblikõielised seovad lämmastikku ja on seega olulised väetamise seisukohast.
Growing a mix of four species (a fast-establishing non-nitrogen fixing grass such as ryegrass, a fast-establishing nitrogen-fixing legume such as red clover, a temporally persistent non-fixing flowering grass such as cocksfoot and a temporally persistent nitrogen-fixing legume such as white clover) results in greater yields compared to monocultures regardless of soil type, soil fertility and climate.
Suurima saagikuse huvides peetakse liblikõieliste suurepäraseks kaaslaseks suurema saagikuse ja hea lämmastikukasutuse tõhususega raiheina, mis muudab ristiku toodetud nitraadid seeditavaks biomassiks.
The BEMP is primarily aimed at intensive systems.
Eriti maitsvad ja seeditavad sordid, nagu suhkrurikkad kõrrelised, võivad märkimisväärselt suurendada loomade poolt söödava kuivaine kogust ja aidata suurendada söödaväärindust.
Pasture renovation is rarely undertaken in extensively grazed and mown areas, which are not managed to maximise productivity.
Kui kasvatada korraga nelja liiki (kiirelt kasvavad lämmastikku mittesiduvad heintaimed, nt raihein; kiirelt kasvav lämmastikku siduv liblikõieline, nt aasristik; pikaealised lämmastikku mittesiduvad õitsevad heintaimed, nt harilik kerahein; pikaealine lämmastikku siduv liblikõieline, nt valge ristik) on saak suurem kui monokultuuride puhul, olenemata mullatüübist ja -viljakusest ning kliimast.
(i49) Percentage of field cover as legume (%)
See parim keskkonnajuhtimistava on mõeldud eeskätt intensiivpõllumajandussüsteemidele.
(i50) D-value of pasture
Karjamaa parandamist võetakse harva ette ekstensiivselt karjatatavatel ja niidetavatel aladel, mida ei majandata selleks, et saavutada võimalikult suur saagikus.
(b26) Pasture renovation (e.g. over-seeding) is employed to maximise forage production, maintain high legume coverage and introduce other flowering species.
n49) Põllu kaetus liblikõielistega (%).
Efficient silage production
n50) Karjamaarohu D-väärtus.
BEMP is to maximise output from silage by applying good growing conditions, harvesting at the right time, and using the best preservation and storage techniques.
v26) Karjamaid parandatakse (nt tehakse pealekülv), et maksimeerida loomasööda tootmist, tagada suur kaetus liblikõielistega ja lisada muid õitsevaid liike.
This is achieved by the following measures:
Tõhus silotootmine
Maintaining swards in optimum condition as outlined in BEMP 3.5.3.
Parim keskkonnajuhtimistava on saada võimalikult head silotoodangut, luues soodsad kasvutingimused, koristades saaki õigel ajal ning kasutades parimaid säilitamis- ja ladustamismeetodeid.
Maximising silage quality by timing harvest to optimise nutritional quality and yield, i.e. harvest grass at the correct maturity and dry matter content.
Seda eesmärki aitavad saavutada järgmised meetmed.
The first cut should happen at high D-values (around late May when the grass is rich in energy and produces leaves instead of seeds).
Rohumaad hoitakse optimaalses seisukorras vastavalt parimale keskkonnajuhtimistavale 3.5.3.
Well-fermented grass silage can significantly reduce the need for concentrate feed.
Toodetakse võimalikult kvaliteetset silo, ajastades saagikoristuse nii, et saavutatakse võimalikult suur toiteväärtus ja saak, st heintaimi koristatakse õige küpsuse ja kuivainesisalduse ajal.
Undertaking laboratory analysis of silage to estimate Dry Matter (DM), crude protein and pH value.
Esimene lõikus peaks toimuma siis, kui D-väärtus on suur (maikuu lõpupoole, kui heintaimed on energiarikkad ja toodavad seemnete asemel lehti).
Storing silage correctly to avoid dry matter losses: packing silage to a proper density eliminates air and thus undesirable aerobic organisms.
Hästi käärinud heintaimesilo kasutamisel võib märkimisväärselt väheneda vajadus kontsentreeritud sööda järele.
Big bales need to be carefully wrapped with multiple layers, whilst clamps need to be adequately compacted and sealed, with minimum face-areas exposed during feeding.
Tehakse silo laborianalüüse, et hinnata kuivaine- ja toorvalgusisaldust ning pH-väärtust.
Wrapping silage: selecting a high-quality balewrap with good mechanical properties, a high level of tack (stickiness) and UV protection; four to six balewrap layers are necessary for a good oxygen barrier and to minimise dry matter losses and leachates.
Silo ladustatakse õigesti, et vältida kuivaine kadu: silo pakitakse õige tihedusega, surutakse välja õhk ja välditakse seega soovimatuid aeroobseid organisme.
This BEMP is specifically relevant for intensive farms producing mainly grass silage but some aspects are also applicable to livestock farms producing other types of silage.
Suured silorullid tuleb hoolikalt kiletada ning silohoidla peab olema nõuetekohaselt tihendatud ja hermeetiliselt suletud; juurdepääsuavad silole peavad olema võimalikult väikesed.
(i51) Feed conversion ratio (kg of animal feed DM uptake/kg of output meat or l of milk)
Silo pakendamine: valitakse kvaliteetne silorulli pakkematerjal, mis on heade mehaaniliste omaduste ning suure kleepuvuse ja UV-kaitsega; hea hapnikubarjääri tagamiseks ning kuivaine kao ja nõrgvee minimeerimiseks on vaja nelja kuni kuut pakkematerjalikihti.
(i52) Percentage of dry matter loss post ensiling (%)
See parim keskkonnajuhtimistava sobib eriti hästi intensiivpõllumajandusettevõtetele, kus toodetakse peamiselt heintaimesilo, kuid mõnd aspekti saab rakendada ka karjakasvatusettevõtetes, kus toodetakse muud liiki silo.
This section is relevant to livestock farms and focuses on ruminants.
n51) Söödaväärindus (ühe kilogrammi liha või ühe liitri piima tootmiseks kulunud loomasööda kuivaine kilogrammide arv).
Best practices for non-ruminants are covered in the Reference Document on Best Available Techniques for Intensive Rearing of Poultry and Pigs (IRPP BREF).
n52) Kuivaine kadu pärast sileerimist (%).
This section addresses both extensive and intensive livestock systems.
See osa on mõeldud karjakasvatusettevõtetele ja selles keskendutakse mäletsejalistele.
Locally adapted breeds
Muude kui mäletsejalistega seotud parimad tavad on lindude ja sigade intensiivkasvatuse parimat võimalikku tehnikat käsitlevas viitedokumendis (IRPP BREF).
BEMP is to select the appropriate animal breeds or strains according to the farm type and adapted to the local conditions.
Osas käsitletakse nii ekstensiivseid kui ka intensiivseid loomakasvatussüsteeme.
Different objectives can be pursued:
Kohalikele oludele kohandatud tõud
Selecting locally adapted breeds that have a greater ability to convert locally available low-quality forage into meat or milk or to be tolerant to specific climates.
Parim keskkonnajuhtimistava on valida põllumajandusettevõtte liigile vastavad ja kohalikele oludele kohandatud asjakohased loomatõud või -liinid.
Rearing local breeds and especially rare local breeds, where appropriate.
Seda võib teha eri eesmärkidel.
Local and traditional breeds represent an important biodiversity heritage as well as a unique genetic resource for improving health and performance traits in the future.
Valitakse kohalikele oludele kohandatud tõud, mis suudavad paremini muuta kohaliku vähekvaliteetse loomasööda lihaks või piimaks või taluda paremini konkreetseid kliimatingimusi.
Genetic diversity also ensures better resistance to diseases or health problems and that the animals cope better with potential extreme conditions.
Kasvatatakse kohalikke tõuge ja eriti haruldasi kohalikke tõuge, kui see on asjakohane.
Selecting and developing more resource-efficient breeds.
Kohalikud ja traditsioonilised tõud on tähtis elurikkuse pärand ja ainulaadne geneetiline ressurss, mille abil parandada tulevikus loomade tervist ja jõudlustunnuseid.
This can be achieved using genetic indices that attempt to disentangle the effects of genes, the environment and management factors in order to select animals that have high genetic merit, and perform well under regional conditions and ‘typical’ management practices.
Geneetiline mitmekesisus tagab parema haiguskindluse ja terviseprobleemidele vastupanu võime ning loomade suutlikkuse tulla paremini toime võimalikes äärmuslikes tingimustes.
Productive breeds generally result in higher yields with lower GHG intensities.
Valitakse ja arendatakse ressursitõhusamaid tõuge.
Selecting locally adapted breeds is broadly applicable to livestock farms, and particularly relevant for grazing of marginal land or farms in harsh climates.
Selleks võib valida geneetilised näitajad, mille abil püüda üksteisest eristada geenide, keskkonna ja majandamistegurite mõju, et valida suure väärtusega loomad, kes on piirkondlikes tingimustes ja tavapäraste majandamistavade rakendamisel suure jõudlusega.
Local, rare and traditional breeds are more relevant for extensively managed livestock farms where biodiversity protection and conservation of the grassland environment may be the priorities.
Tootlikest tõugudest saab üldiselt rohkem toodangut vähema kasvuhoonegaaside heitemahukusega.
This is because, under good production conditions, local, rare and traditional breeds tend to be less productive than those breeds that are selected owing to high productivity and resource efficiency.
Kohalikele oludele kohandatud tõugude valimine sobib üldiselt karjakasvatusettevõtetele ja on eriti asjakohane põllumajandustootmiseks vähem sobival maal karjatamise või karmis kliimas asuvate põllumajandusettevõtete jaoks.
Selecting and developing more resource-efficient breeds is, by contrast, more relevant for intensive livestock systems aiming at maximum yield.
Kohalikud, haruldased ja traditsioonilised tõud on asjakohasemad ekstensiivselt majandatavatele karjakasvatusettevõtetele, kus elurikkuse kaitse ja rohumaade keskkonna kaitse võib olla esmatähtis ülesanne.
(i53) Percentage of animals that are of rare genetic origin (%)
Seda põhjusel, et heades tootmistingimustes on kohalikud, haruldased ja traditsioonilised tõud üldjuhul vähem tootlikud kui tõud, mis on valitud tänu nende suurele tootlikkusele ja ressursitõhususele.
(i54) Percentage of animals that are of locally adapted breeds (%)
Ressursitõhusamate tõugude valimine on seevastu asjakohasem intensiivsetele loomakasvatussüsteemidele, mille eesmärk on saada võimalikult palju toodangut.
(b27) The livestock population of the farm consists of at least 50 % locally adapted breeds and at least 5 % rare breeds.
n53) Geneetiliselt haruldase päritoluga loomade osakaal (%).
Nutrient budgeting on livestock farms
n54) Kohalikele oludele kohandatud tõugu loomade osakaal (%).
BEMP is to monitor the nutrient flows at farm level and optimise the nutrient surpluses by accounting for all nutrient inputs (nitrogen (N), phosphorus (P) and potassium (K)) to the farm and nutrient outputs exported in livestock products, and calculating the nutrient surplus and nutrient use efficiency (NUE) at farm level.
v27) Põllumajandusettevõtte põllumajandusloomadest 50 % on kohalikele oludele kohandatud tõud ja vähemalt 5 % haruldased tõud.
Farm level NUE enables farm systems to be compared in terms of the overall efficiency of production.
Toitainete arvestamine karjakasvatusettevõtetes
All livestock farms can implement, and benefit from, farm level nutrient budgeting, and this is most relevant for mixed farming systems and intensive livestock farms.
Parim keskkonnajuhtimistava on jälgida toiteelementide vooge põllumajandusettevõtte tasandil ja optimeerida toiteelementide ülejääk, pidades arvestust kogu põllumajandusettevõttes kasutatud toiteelementide (lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K)) koguse ning ettevõttest loomsetes toodetes välja viidud toiteelementide koguse kohta ning arvutades ettevõtte tasandil toiteelementide ülejäägi ja toiteelementide kasutamise tõhususe (Nutrient Use Efficiency, NUE).
The costs for implementing farm-level nutrient budgeting on livestock farms are relatively low.
Toiteelementide kasutamise tõhusus põllumajandusettevõttes võimaldab võrrelda eri põllumajandussüsteeme selle poolest, kui suur on nendega kaasnev üldine tootmistõhusus.
(i55) Farm level nutrient surplus (kg N, P /ha/year)
Põllumajandusettevõttepõhist toitainete arvestamist võivad rakendada ja sellest kasu saada kõik karjakasvatusettevõtted ning kõige asjakohasem on see segapõllumajandussüsteemide ja intensiivselt majandatavate karjakasvatusettevõtete jaoks.
(i56) Farm level NUE calculated for N and P (%)
Põllumajandusettevõttepõhine toitainete arvestamine karjakasvatusettevõttes nõuab suhteliselt väikseid kulutusi.
(b28) The farm-level nitrogen surplus is, at the most, 10 % of farm nitrogen requirements.
n55) Toiteelementide ülejääk põllumajandusettevõttes (kg N/P/ha/aasta).
(b29) The farm-level phosphorus surplus is, at the most, 10 % of farm phosphorus requirements.
n56) Toiteelementide kasutamise tõhusus põllumajandusettevõttes, arvutatud N ja P kohta (%).
Dietary reduction of nitrogen excretion
v28) Lämmastiku ülejääk põllumajandusettevõttes ei ületa 10 % ettevõtte lämmastikuvajadusest.
BEMP is to reduce nitrogen excretion by implementing nutritional measures:
v29) Fosfori ülejääk põllumajandusettevõttes ei ületa 10 % ettevõtte fosforivajadusest.
Using high-sugar grasses and/or maize silage for ruminants: high-sugar grasses are high in water-soluble carbohydrates that increase the carbon to nitrogen (C/N) ratio of substrate for rumen microflora, leading to improved immobilisation and utilisation of nitrogen, thereby resulting in enhanced nitrogen use efficiency, improved microbial protein synthesis and reduced nitrogen excretion;
Lämmastiku eritamise vähendamine sööda kaudu
Applying phase feeding, in which the nutrient composition of the diet is modified over time in order to fulfil the nutrient requirements of the animal.
Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada lämmastiku eritamist, rakendades toitainetega seotud meetmeid.
For instance, the levels of urea-nitrogen in milk can be used as an indicator to regulate the nutrient composition of dairy cows diets.
Mäletsejalistele antakse söödaks suhkrurikkaid kõrrelisi ja/või maisisilo: suhkrurikkaid kõrrelised sisaldavad rohkesti vees lahustuvaid süsivesikuid, mis suurendavad vatsa mikrofloorasse jõudvate substraatide süsiniku-lämmastiku suhet (C/N), mis omakorda aitab paremini lämmastikku immobiliseerida ja ära kasutada ning seega tõhustub lämmastikukasutus, paraneb mikroobse valgu süntees ja väheneb lämmastiku eritamine.
Using low-protein feeds, such as low-dry-matter alfalfa silage, which improve nitrogen use efficiency and reduces ammonia emissions.
Rakendatakse faassöötmist, st söödaratsiooni toitainelist koostist muudetakse aja jooksul, et täita looma toitainevajadused.
This BEMP is broadly applicable to both ruminants and monogastric livestock and is mostly relevant to intensive farming systems.
Näiteks karbamiidlämmastiku sisaldust piimas võib kasutada näitajana, mille alusel reguleerida piimalehmade söödaratsiooni toitainelist koostist.
Some measures, such as the adoption of low-protein feed, are only applicable to housed animals, and may entail the risk of reduced productivity.
Kasutatakse vähese valgusisaldusega söötasid, nt vähese kuivainesisaldusega lutsernisilo, mis tõhustavad lämmastikukasutust ja vähendavad ammoniaagiheidet.
The costs associated with implementing this BEMP are usually limited.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võib üldiselt rakendada nii mäletsejate kui ka monogastriliste loomade puhul ja see sobib peamiselt intensiivpõllumajandussüsteemidele.
For instance, if maize silage grown on the farm is preferred over starchy concentrates, this BEMP results in reduced costs because of the reduced need for importing feeds to the farm.
Mõni meede, nt vähese valgusisaldusega sööda kasutamine, sobib vaid laudas peetavatele loomadele ja võib kaasa tuua tootlikkuse vähenemise ohu.
(i57) Dairy urea nitrogen in milk (mg/100 g)
Selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamisega seotud kulud on tavaliselt väiksed.
Dietary reduction of enteric methane in ruminants
Näiteks kui tärkliserikastele kontsentraatidele eelistatakse põllumajandusettevõttes kasvatatud maisi silo, vähenevad selle parima keskkonnajuhtimistava tulemusel kulud tänu väiksemale vajadusele tuua ettevõttesse sööta sisse.