natgillin/translations-raw huggingface dataset:
identification of the carbon pools and greenhouse gases which have been included in the forest reference level, reasons for omitting a carbon pool from the forest reference level determination, and demonstration of the consistency between the carbon pools included in the forest reference level;
aegreast jäetakse välja need aastad, mil aastane heitkogus erineb keskmisest rohkem kui kahekordse standardhälbe võrra;
a description of approaches, methods and models, including quantitative information, used in the determination of the forest reference level, consistent with the most recently submitted national inventory report, and a description of documentary information on sustainable forest management practices and intensity as well as of adopted national policies;
arvutatakse uuesti aastate 2001–2020 aegrea aritmeetiline keskmine ja standardhälve ning lahutatakse punkti b kohaselt välja jäetud aastad;
information on how harvesting rates are expected to develop under different policy scenarios;
korratakse punktides b ja c kehtestatut seni, kuni võõrväärtusi pole enam võimalik kindlaks määrata.
a description of how each of the following elements were considered in the determination of the forest reference level:
Pärast taustataseme arvutamist käesoleva lisa punkti 2 kohaselt võib juhul, kui ajavahemiku 2021–2025 ja 2026–2030 konkreetse aasta heide on ületanud taustataseme, millele on liidetud marginaal, jätta taustataset ületavad heitkogused artikli 10 kohaselt arvestusest välja.
the area under forest management;
Marginaal võrdub 95 %-lise tõenäosuse tasemega.
emissions and removals from forests and harvested wood products as shown in greenhouse gas inventories and relevant historical data;
Arvestusest ei jäeta välja:
forest characteristics, including dynamic age-related forest characteristics, increments, rotation length and other information on forest management activities under ‘business as usual’;
heidet raiest ja sanitaarraiest, mis toimus maal pärast looduslike häiringute toimumist;
historical and future harvesting rates disaggregated between energy and non-energy uses.
heidet tahtlikust põletamisest, mis toimus maal ühel ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 konkreetsel aastal;
ANNEX V
looduslike häiringute esinemise järel raadamisele kuulunud maadel tekkinud heidet.
FIRST ORDER DECAY FUNCTION, METHODOLOGIES AND DEFAULT HALF-LIFE VALUES FOR HARVESTED WOOD PRODUCTS
Artikli 10 lõike 2 kohased teabenõuded hõlmavad järgmist:
Methodological issues
kõik asjaomasel aastal looduslikest häiringutest mõjutatud maa-alad, sealhulgas nende geograafiline asukoht, ning loodusliku häiringu periood ja liik;
If it is not possible to differentiate between harvested wood products in the land accounting categories of afforested land and managed forest land, a Member State may choose to account for harvested wood products assuming that all emissions and removals occurred on managed forest land.
tõendid selle kohta, et ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 ülejäänud osa jooksul ei ole maadel, mis olid mõjutatud looduslikest häiringutest ja millega seotud heide on arvestusest välja jäetud, toimunud raadamist;
Harvested wood products in solid waste disposal sites and harvested wood products that were harvested for energy purposes shall be accounted for on the basis of instantaneous oxidation.
selliste kontrollitavate meetodite ja kriteeriumide kirjeldus, mida tuleb kasutada kõnealustel maadel toimuva raadamise kindlakstegemiseks ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 ülejäänud aastatel;
Imported harvested wood products, irrespective of their origin, shall not be accounted for by the importing Member State (‘production approach’).
võimaluse korral selliste meetmete kirjeldus, mida liikmesriik on võtnud kõnealuste looduslike häiringute mõju ennetamiseks või piiramiseks;
For exported harvested wood products, country-specific data refer to country-specific half-life values and harvested wood products usage in the importing country.
võimaluse korral meetmed, mida liikmesriik on võtnud kõnealustest looduslikest häiringutest mõjutatud maade taastamiseks.
Country-specific half-life values for harvested wood products placed on the market in the Union should not deviate from those used by the importing Member State.
VII LISA
Member States may, for information purposes only, provide in their submission data on the share of wood used for energy purposes that was imported from outside the Union, and the countries of origin for such wood.
ARTIKLI 13 LÕIKE 3 PUNKTIS B OSUTATUD KOMPENSATSIOONI MAKSIMAALNE SUURUS, MIDA ANTAKSE MAJANDATAVA METSAMAA PAINDLIKKUSMEETME ALUSEL
Member States may use country-specific methodologies and half-life values instead of the methodologies and default half-life values specified in this Annex, provided that such methodologies and values are determined on the basis of transparent and verifiable data and that the methodologies used are at least as detailed and accurate as those specified in this Annex.
Teatatud keskmine neeldajate sidumine metsamaal ajavahemikus 2000–2009, miljonit CO2-ekvivalenttonni aastas
Default half-life values:
Kompensatsioonimäär väljendatuna miljonites CO2-ekvivalenttonnides ajavahemikus 2021–2030
Half-life value means the number of years it takes for the quantity of carbon stored in a harvested wood products category to decrease to one half of its initial value.
Liidu kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandusharudes sisaldub liidu ja selle liikmesriikide kavatsetavas riiklikult kindlaks määratud panuses, mis esitati Pariisi kokkulepet silmas pidades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil 2015.
Default half-life values shall be as follows:
Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016.
2 years for paper;
Liit peaks jätkama oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja tõhustama sidumist kooskõlas Pariisi kokkuleppega.
25 years for wood panels;
Pariisi kokkulepe asendab lähenemisviisi, mis võeti kasutusele 1997. aastal Kyoto protokolliga, mis pärast 2020. aastat enam ei kehti.
35 years for sawn wood.
Samuti kutsutakse Pariisi kokkuleppes üles leidma käesoleva sajandi teisel poolel tasakaalu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärit heite ja sidujates seotud kasvuhoonegaaside vahel ning nõutakse, et kokkuleppeosalised võtaksid meetmeid kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade kaitsmiseks ja vajaduse korral nende tõhustamiseks.
Member States may specify the wood-based material products, including bark, which fall within the categories referred to in points (a), (b) and (c) above, based on IPCC Guidelines as adopted by the Conference of the Parties to the UNFCCC or the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Paris Agreement, provided that the available data are transparent and verifiable.
Käesolevas määruses tuleks lähtuda kehtivatest arvestuseeskirjadest, ajakohastades ja parandades neid ajavahemikuks 2021–2030.
Member States may also use country-specific sub-categories of any of those categories.
Selles tuleks sätestada liikmesriikide kohustused kõnealuste arvestuseeskirjade rakendamisel ning tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et kogu maakasutuse ja metsanduse sektor ei tekitaks netoheidet ja aitaks saavutada eesmärki tõhustada pikaajalisi neeldajaid.
ANNEX VI
Nad peaksid saama ka kumuleerida netosidumisi ajavahemikul 2021–2030.
CALCULATION OF BACKGROUND LEVELS FOR NATURAL DISTURBANCES
Täiendava võimalusena tuleks jätkata liikmesriikidevahelist loovutamist ja liikmesriikidel peaks olema võimalus kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 kohaselt aastaks eraldatud heitkoguseid käesoleva määruse nõuetele vastavuse saavutamiseks.
For the calculation of the background level, the following information shall be provided:
Arvestusperioodil 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020 tuleks arvestus- ja aruandluskohustuse suhtes jätkata otsuse nr 529/2013/EL kohaldamist.
historical levels of emissions caused by natural disturbances;
1. jaanuaril 2021 algava arvestusperioodi suhtes tuleks kohaldada käesolevat määrust.
the type(s) of natural disturbance included in the estimation;
Käesolevas määruses sätestatakse liikmesriikide kohustused maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (edaspidi „maakasutus ja metsandus“) sektoris, millega aidatakse saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärke ja täita liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki ajavahemikus 2021–2030.
total annual emissions estimations for those natural disturbance types for the period from 2001 to 2020, listed by land accounting categories;
Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega eeskirjad, mille alusel arvestatakse maakasutuse ja metsanduse sektoris tekkivat heidet ja selle sidumist ning kontrollitakse kõnealuste kohustuste täitmist liikmesriikide poolt.
a demonstration of the time series consistency in all relevant parameters, including minimum area, emission estimation methodologies, coverages of carbon pools and gases.
Liikmesriigid esitavad komisjonile riikliku metsanduse arvestuskava, sealhulgas kavandatud metsa heitkoguse võrdlustaseme, 31. detsembriks 2018 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 30. juuniks 2023 ajavahemiku 2026–2030 kohta.
The background level is calculated as the average of the 2001-2020 time series excluding all years for which abnormal levels of emissions were recorded, i.e. excluding all statistical outliers.
Riiklik metsanduse arvestuskava sisaldab kõiki IV lisa B osas loetletud elemente ja see avalikustatakse, muu hulgas internetis.
The identification of statistical outliers shall be undertaken as follows:
Liikmesriigid määravad IV lisa A osas sätestatud kriteeriumide alusel oma metsa heitkoguse võrdlustaseme.
exclude from the time series all years for which the annual emissions are outside twice the standard deviation around the average;
Vajaduse korral, tuginedes tehnilistele hindamistele ja asjakohasel juhul tehnilistele soovitustele, edastavad liikmesriigid oma läbivaadatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed komisjonile 31. detsembriks 2019 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 30. juuniks 2024 ajavahemiku 2026–2030 kohta.
calculate again the arithmetic average value and the standard deviation of the time series 2001-2020 minus the years excluded in point (b);
Komisjon avaldab liikmesriikide edastatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed.
repeat points (b) and (c) until no outliers can be identified.
Artikli 3 lõikes 2, artikli 5 lõikes 6, artikli 8 lõigetes 8 ja 9, artikli 9 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3 ning artikli 15 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 9. juulist 2018.
After calculating the background level pursuant to point 2 of this Annex, if emissions in a particular year in the periods from 2021 to 2025 and from 2026 to 2030 exceed the background level plus a margin, the amount of emissions exceeding the background level may be excluded in accordance with Article 10.
Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.
Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842,
on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement and amending Regulation (EU) No 525/2013
milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990 and that target was reaffirmed in the European Council conclusions of 17-18 March 2016.
Euroopa Ülemkogu kiitis oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta heaks siduva eesmärgi vähendada liidu kõikides majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 40 % ja seda eesmärki kinnitati Euroopa Ülemkogu 17.–18. märtsi 2016. aasta järeldustes.
All sectors of the economy should contribute to achieving these greenhouse gas emission reductions, and all Member States should participate in this effort, balancing considerations of fairness and solidarity.
Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamine peaks tõhustama liidu majandust ja soodustama innovatsiooni ning eelkõige edendama selliste käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate sektorite arengut nagu hoonehaldus, põllumajandus, jäätmekäitlus ja transport.
All Member States should contribute to the overall Union reduction in 2030 with the targets spanning from 0 % to – 40 % compared to 2005.
Pariisi kokkulepe sõlmiti liidu nimel 5. oktoobril 2016 nõukogu otsusega (EL) 2016/1841.
National targets within the group of Member States with a GDP per capita above the Union average should be adjusted relatively to reflect cost-effectiveness in a fair and balanced manner.
Pariisi kokkuleppes püstitatakse muu hulgas pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega.
Achieving these greenhouse gas emission reductions should boost efficiency and innovation in the Union economy and should, in particular, promote improvements, notably in buildings, agriculture, waste management and transport, in so far as they fall under the scope of this Regulation.
Pariisi kokkuleppes rõhutatakse samuti, kui tähtis on kohaneda kliimamuutuste kahjuliku mõjuga ning viia rahastamisvood vastavusse vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arengu suunas liikumisega.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Euroopa Ülemkogu toetas oma 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldustes liidu eesmärki – valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teatel kõigi arenenud riikide poolse vajaliku vähendamise raames – vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
The commitment of the Union to economy-wide greenhouse gas emission reductions was set out in the intended nationally determined contribution submitted in view of the Paris Agreement by the Union and its Member States to the Secretariat of the UNFCCC on 6 March 2015.
Pariisi kokkuleppe osaliste riiklikult kindlaks määratud panused peavad kajastama nende kõrgeimat võimalikku eesmärki ja kujutama endast edasiminekut aja jooksul.
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016 and replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol which will not be continued beyond 2020.
Pariisi kokkuleppe osalised peaksid lisaks püüdma koostada vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu pikaajalised strateegiad ning nendest teada andma, silmas pidades Pariisi kokkuleppe eesmärke.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Nõukogu 13. oktoobri 2017. aasta järeldustes tunnistatakse pikaajaliste eesmärkide ja viieaastaste läbivaatamistsüklite olulisust Pariisi kokkuleppe rakendamisel ning rõhutatakse pikaajaliste vähese kasvuhoonegaaside heite arengustrateegiate olulisust poliitikavahendina, mille abil töötada välja usaldusväärne viis ja pikaajalised poliitilised muudatused, mida on vaja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks.
It also stresses the importance to adapt to the adverse impacts of climate change and to make finance flows consistent with a pathway towards low greenhouse gas emissions and climate-resilient development.
Puhtale energeetikale üleminekuks on vaja muuta investeerimiskäitumist ja -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Liidu tähtsaim ülesanne on luua elujõuline energialiit, et tagada kodanikele turvaline, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia.
In its conclusions of 29-30 October 2009, the European Council supported a Union objective, in the context of necessary reductions according to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) by developed countries as a group, to reduce greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
Selle saavutamiseks on vaja jätkata laiahaardeliste kliimameetmete võtmist käesoleva määrusega ning edendada kõiki teisi energialiidu aspekte, nagu on ette nähtud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatises „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“.
The nationally determined contributions of the Parties to the Paris Agreement are to reflect their highest possible ambition and represent a progression over time.
Valik liidu võetavaid meetmeid aitab suurendada liikmesriikide suutlikkust täita kliimakohustusi ning need meetmed on ülimalt olulised, et saavutada vajalik kasvuhoonegaaside heite vähendamine käesoleva määrusega hõlmatud sektorites.
In addition, Parties to the Paris Agreement should strive to formulate and communicate long-term low greenhouse gas emission development strategies, mindful of the objectives of the Paris Agreement.
Kõnealused meetmed hõlmavad fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevaid õigusakte, maanteesõidukite CO2-heite vähendamist, hoonete energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid, energiatõhusust ja ringmajandust ning liidu vahendeid kliimainvesteeringute rahastamiseks.
The Council conclusions of 13 October 2017 recognise the importance of the long-term goals and the five-year review cycles in the implementation of the Paris Agreement and highlight the importance of long-term low greenhouse gas emission development strategies as a policy tool for developing reliable pathways and the long-term policy changes needed to achieve the goals of the Paris Agreement.
Euroopa Ülemkogu 19.–20. märtsi 2015. aasta järeldustes märgiti, et liit on pühendunud sellele, et luua komisjoni raamstrateegiale tuginedes tulevikku vaatava kliimapoliitikaga energialiit, mille viis mõõdet on omavahel tihedalt seotud ning üksteist vastastikku tugevdavad.
The transition to clean energy requires changes in investment behaviour and incentives across the entire policy spectrum.
Energianõudluse vähendamine on üks energialiidu strateegia viiest mõõtmest.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens.
Energiatõhususe parandamine võib vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Achieving that requires continuation of ambitious climate action with this Regulation and progress on the other aspects of the Energy Union as set out in the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Lisaks võib see tuua kasu keskkonnale ja rahvatervisele, parandada energiavarustuskindlust, vähendada kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulu, aidata leevendada raskusi energia eest tasumisel ning suurendada tööhõivet ja elavdada kogu majandustegevust.
A range of Union measures enhance Member States’ ability to meet their climate commitments and are crucial to achieving necessary greenhouse gas emission reductions in the sectors covered by this Regulation.
Meetmed, mis aitavad energiasäästutehnoloogiaid hoonetes, tööstuses ja transpordis suuremas ulatuses kasutusele võtta, võiksid olla kulutõhus viis aidata liikmesriikidel saavutada käesolevas määruses sätestatud eesmärgid.
Those measures include legislation on fluorinated greenhouse gases, CO2-reductions from road vehicles, energy performance of buildings, renewables, energy efficiency and circular economy, as well as Union funding instruments for climate-related investments.
Säästvate ja innovatiivsete tavade ja tehnoloogiate kasutuselevõtmise ja arendamisega saab suurendada põllumajandussektori rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, eelkõige vähendades kasvuhoonegaaside heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid.
The conclusions of the European Council of 19-20 March 2015 noted that the Union is committed to building an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions are closely interrelated and mutually reinforcing.
Põllumajandussektori CO2- ja ökoloogilise jalajälje vähendamiseks, säilitades samas selle tootlikkuse, uuenemisvõime ja elujõulisuse, on oluline edendada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid ning suurendada säästvate ja innovatiivsete tavade ja tehnoloogiate arendamise alaste teadusuuringute rahastamist ja sellealaseid investeeringuid.
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of that Energy Union strategy.
Põllumajandussektoril on otsene ja ulatuslik mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele.
Improving energy efficiency can deliver significant reductions in greenhouse gas emissions.
Seetõttu on oluline tagada kooskõla käesoleva määruse eesmärgi ning muude liidu tegevuspõhimõtete ja eesmärkide, näiteks ühise põllumajanduspoliitika ning bioloogilise mitmekesisuse strateegia, metsastrateegia ja ringmajanduse strateegiaga seotud eesmärkide vahel.
It can also benefit the environment and health, improve energy security, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty and lead to increased jobs and economy-wide economic activity.
Transpordisektor moodustab peaaegu ühe veerandi liidu kasvuhoonegaaside heitest.
Measures which contribute to an increased uptake of energy-saving technologies in buildings, industry and transport could be a cost-effective way of helping Member States achieve their targets under this Regulation.
Seetõttu on oluline vähendada kasvuhoonegaaside heiteid ja fossiilkütustest sõltumisega seotud ohtusid transpordisektoris, rakendades terviklikku lähenemisviisi, mis on mõeldud transpordis kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ja energiatõhususe edendamiseks, elektritranspordiks, üleminekuks ühelt transpordiliigilt teisele valdkondades, kus see on kõige kestlikum, ning kestlike taastuvate energiaallikate kasutamiseks transpordis ka pärast 2020. aastat.
The deployment and development of sustainable and innovative practices and technologies can enhance the role of the agricultural sector in relation to climate mitigation and adaptation, in particular by reducing greenhouse gas emissions and by maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Üleminekut vähese heitega liikuvusele, mis on osa laiemast üleminekust ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse suunas, on võimalik hõlbustada soodustavate tingimuste ja tugevate stiimulite kehtestamisega ning pikaajaliste strateegiatega, mis võivad edendada investeeringuid.
To reduce the carbon and ecological footprint of the agricultural sector, whilst maintaining its productivity, regeneration capacity and vitality, it is important to enhance action on climate mitigation and adaption as well as research funding for the development of and investments in sustainable and innovative practices and technologies.
Liidu ja liikmesriikide poliitikameetmete ning käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete mõju tuleks hinnata vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 525/2013 sätestatud seire- ja aruandluskohustustele.
The agricultural sector has direct and significant impact on biodiversity and ecosystems.
Komisjon peaks valmistama ette aruande selle kohta, kuidas on liidu eelarvest või liidu õiguse kohaselt muul viisil eraldatud liidu vahendid mõjutanud kasvuhoonegaaside heidet käesoleva määrusega või direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud sektorites.