natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This two-year pilot project has been established with a view to becoming a preparatory action and will have a total budget of EUR 800000.
sõidukite ülevaatuskeskused (nt CITA);
This pilot project will unlock the potential of satellite imagery to support the operation of the Natura 2000 network of protected areas in the Union.
linnad ja linnapiirkonnad või linnade võrgustikud (nt Eurocities).
It will use available satellites images to better understand and tackle the threats to protected areas stemming from habitat loss.
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) annavad kemikaali- ja toiduohutuse valdkonna reguleerimise asjus otsustajatele sõltumatut teaduslikku nõu.
Halting biodiversity loss by 2020 is the headline target of the Union Biodiversity Strategy, and an essential step to achieve this target is to ensure that current protected areas are protected and managed adequately.
Nad koguvad oma mandaadi piires ainete ja nende ohtlike omaduste kohta suures mahus teaduslikke andmeid.
Under Directive 2009/147/EC of the European Parliament and of the Council of 30 November 2009 on the conservation of wild birds (OJ L 20, 26.1.2010, p. 7) (the Birds Directive) and Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p. 7) (the Habitats Directive), Member States are obliged to protect Natura 2000 sites from destruction.
Samal ajal koguvad ka tööstus ja akadeemilised uurimisringkonnad nende teemade kohta hulgaliselt teavet.
However, in practice thousands of hectares of habitat (forests, grasslands) are lost in Natura 2000 sites every year due to a variety of factors, such as water abstraction and drainage, conversion of natural grassland into cropland, clear-cutting of forest and urbanisation, which were identified in the European Environment Agency’s 2015 ‘State of Nature in the EU’ report as key threats to biodiversity.
Neid tohutuid teaduslike andmete kogumeid aga ei jagata alati eri õiguslikel või tehnilistel põhjustel ning allikmaterjalidega seotud või muude piirangute tõttu täies mahus laiema üldsusega ja neid ei pruugita kättesaadavaks teha, mis tähendab, et nende täit potentsiaali ei kasutata praegu veel ära.
Although habitat loss is poorly monitored, it probably varies greatly in nature and extent across the Union.
Sellepärast soovivad ECHA ja EFSA parandada ja lihtsustada juurdepääsu nende käsutuses olevale mahukale teadusandmete kogumile, mida on täiendatud ka muude avalikult kättesaadavate andmete ja välistelt allikatelt saadud andmetega.
Habitat loss is a very severe environmental problem, as either it is often irreversible or habitats can sometimes take centuries to recover (for example, old-growth forests).
Selleks võiks luua portaali, mis võimaldab juurdepääsu reguleerivate asutuste, tööstuse, teadlaste ja muude kemikaaliohutuse valdkonnaga seotud huvitatud osapoolte jagatud struktureeritud ja struktureerimata andmetele.
Satellite technology is rapidly developing.
Portaal peaks võimaldama kõik uuringud konkreetselt identifitseerida ning toetama uuringute kriitilist hindamist, tekstikaevet, andmete visualiseerimist, analüüsi ja teadmiste jagamist.
The Union’s Copernicus and other satellites, such as the freely available LANDSAT, are able to provide high-resolution images of the whole of Europe, with archives spanning several decades.
Eesmärk on lihtsustada andmete sujuvat jagamist ametiasutuste vahel ning anda juurdepääs ka teadlastele, seaduseandjatele, tööstusele ja üldsusele laiemalt.
However, much work is needed before the images can be used, and this is what is urgently needed at the moment.
Nii edendatakse a) läbipaistvust ja liidu otsustusprotsessi usaldusväärsust, b) teadustööd ja andmete analüüsimist, c) innovatsiooni, d) loomkatsete vähendamist ja ennustavat toksikoloogiat ning e) paremat õigusloomet ja teadlikumat tarbimist.
First the satellite images will need to be processed.
Ühine portaal peaks olema:
In order to understand how much habitat has been lost, and when, several images of the same area in different years will need to be aligned and further processed.
Keemiliste ainete ja reguleeritud toodete toksikoloogiliste uuringute register.
The images will then be converted into habitat maps, preferably using MAES ecosystem types, and verified using existing maps and other data.
Tööstussektori tellitud uuringud on küll asjaomaste ametiasutuste jaoks regulatiivse hindamise eesmärgil kättesaadavad, kuid teistele ametiasutustele, tööstussektori osalistele, teadlastele või üldsusele sageli mitte.
The significant areas of habitat lost in Natura 2000 sites will then be analysed and estimates of habitat loss per ecosystem type over time will be compiled.
Uurimis- ja teaduslike andmete repositoorium.
The maps will then be presented on an online platform accompanied by identified cases of past habitat loss, illustrating the drivers behind it.
Eelretsenseeritud uuringuid ei kasutata regulatiivsel hindamisel alati nii palju ära, kui võiks, sest nende leidmine ja neile juurdepääsu saamine on ressursimahukas.
Citizens and civil society organisations are very active in scrutinising the operation of the Natura 2000 network, as is evident in the many complaints that the Commission receives every year about threats to Natura 2000 sites.
Teadlased ja nende uuringute avaldajad ei ole ise andmete jagamisest regulatiivsete küsimuste lahendamise eesmärgil aktiivselt huvitatud.
By providing an online platform where habitat loss can be tracked, the project will empower them and encourage their involvement in the application of Union policy.
Platvorm, mis toetab andmete analüüsimist, ennustavat toksikoloogiat (st loomkatsete vältimist), paremat keskkonnaseiret, uuringute tõhusamat ülesehitust, tehisintellekti arendamist ja masinõppe rakendusi.
The platform should be user friendly, with downloadable data, as this will enable citizens and scientists to use the project results to the fullest.
Katseprojekt seisneb teostatavusuuringu tegemises, et uurida, kuidas võiks selline ühine platvorm neljale kindlaks määratud sidusrühmale (reguleerivad asutused, teadlased, tööstus ja üldsus) arvestatavalt kasulik olla.
Ultimately, the project will contribute to land use in Natura 2000 areas that is compatible with conserving biodiversity, and contribute to resolving conflicts over land use.
Uuringu esimeses etapis analüüsitakse teostatavust ja hinnatakse kasutusvõimalusi.
As such, the project will contribute to achieving the Sustainable Development Goals, in particular SDG 15 on sustainable forest management, halting and reversing land degradation and halting biodiversity loss.
Tegeleda tuleb järgmiste küsimustega:
γ-HCH, commonly known as Lindane, was widely used from the early 1940s as an insecticide in agriculture, in households and in wood and textile protection.
Peamisteks sidusrühmadeks peetakse reguleerivaid asutusi, teadlasi, tööstust ja kodanikke, kuid millised saavad olema nende rollid ja kuidas nad ühisest portaalist kasu saavad?
Its agricultural use began to be restricted in the 1970s due to concerns over its effects on human health and the environment and it was finally banned in the Union in 2000.
Mida saaks õppida olemasolevatelt süsteemidelt, nagu ELi kliiniliste uuringute register, USA keskkonnakaitseameti MRID-süsteem, ELi avatud andmete portaal, IPCheM, OECD portaal eChemPortal, plaanitav OECD Global Chemicals Knowledge Base, ECHA teabeportaal, OpenAire või Euroopa avatud teaduse pilv?
Finally in 2009, the production and agricultural use of Lindane was also banned internationally under the Stockholm Convention on persistent organic pollutants.
Kas mõnda neist süsteemidest võiks kasutada ka teatavate (või kõigi) portaali kavandatud funktsioonide pakkumiseks?
Lindane can harm the nervous system, producing a range of symptoms from headache and dizziness to seizures, convulsions and, more rarely, death.
Kuidas saaksid andmete omanikud jagada teavet nii, et nende intellektuaalomandiõigused ja konfidentsiaalne äriteave/ärisaladused oleksid kaitstud?
Based primarily on evidence from animal studies, most evaluations of Lindane have concluded that it may cause cancer.
Kuidas veenda osalejaid kasutama teabevahetuse eesmärgil ühist rahvusvahelist struktureeritud andmeformaati?
Although Lindane has been banned as a crop pesticide since 2000, old production and dumping sites for this highly toxic pesticide still exist throughout the Union (e.g. in Slovenia, Germany, Romania and Spain), and while there is extensive knowledge about other persistent organic pollutants (POPs) there is no clear picture of the scale of Lindane-contaminated sites in the Union, and the volume of HCH which can enter the waste/water regime via contaminated construction and demolition waste from historical production and storage sites is unknown.
Kas laborisüsteemidega, mille teabevahetus käib veebiteenuste kaudu, on võimalik andmevahetust automatiseerida?
Lindane may also evaporate and affect human health by inhalation.
Kuidas tuua platvormile ka kvaliteedikontrolli mehhanismid ja kriitilise hindamise vahendid?
According to several reports produced by the European Parliament and the United Nations, high concentrations of Lindane can be found in a number of Member States (France, Portugal, Spain, the Netherlands, Belgium, Germany, Italy and Luxembourg).
Milliste stiimulite abil osalemist propageerida?
Although the Union has a comprehensive legal framework as regards POP production and waste management and a fairly well developed system for authorising or reauthorising the introduction of new pesticides, there are no rules or remedies in connection with existing Lindane sites, decontamination techniques and the regeneration of industrial sites.
Kuidas saaks ühine platvorm toetada uute või täiustatud uuringute läbiviimist ja kemikaalide ohutuse hindamise meetodeid?
There is also a variety of techniques, ranging from sealed confinement to incineration and chemical reaction and the use of genetically modified plants.
Kuidas saaks ühine platvorm liidu teadusuuringute kava seisukohast kasulik olla?
National, regional and local authorities sometimes are given no assistance with addressing negative effects on the environment and health as regards decontaminating industrial production sites, including a lack of Union funding possibilities.
Uuringu teises etapis koostatakse liidu seaduseandjale selle valdkonna poliitika kujundamist käsitlevad soovitused, võttes arvesse tuvastatud võimalusi ja ka ohtusid.
In order to deal with this and taking into account the new Union opportunities under the circular economy proposals, this pilot project has the following objectives:
Mida on eelkõige vaja, et tsentraalset liidu tasandi platvormi eeskirjade rägastikus ja liidu institutsioonide vahel hallata?
identifying and mapping Lindane waste sites in the Union and cataloguing the actions taken by the various administrations to decontaminate Lindane waste sites and to assess the effectiveness of the actions carried out and the public investments made.
Millised on õiguslikud takistused ning kas osalemise ergutamiseks ning tulemuste esitamise ühtse formaadi kindlaksmääramiseks saaks kasutada õigusakti?
This project will identify the strengths and weaknesses of POP and other pesticide decontamination as part of the endocrine disruptors debate;
Millist ressurssi ühise portaali muutmine/arendamine ja haldamine nõuab?
This project will also disseminate the results of specific actions financed under previous LIFE and Horizon 2020 projects;
Kui see on sobilik, võib katseprojekti elluviimise delegeerida asjaomastele ametitele.
identifying possible additional Union funding for decontamination of sites in the Union and best practices in connection with projects to regenerate former industrial sites, in particular specific projects to be financed under the European Fund for Strategic Investments (EFSI) in close cooperation with the EFSI hub;
Looduse linna toomine ja linnade haljastamine on üks kõige vähem kasutatavaid võimalusi parandada Euroopa kodanike elukvaliteeti.
identifying research needs for developing further additional methods for more efficient and safe HCH and Lindane waste decontamination;
Praegu elab 72 % eurooplastest suurlinnades, linnades ja eeslinnades ning linnaelanike osakaal rahvastikust üha kasvab.
drawing up guidelines on a sustainable and environmentally-friendly approach to site redevelopment for regional/national/local administrations.
Linnad peavad tulema toime mitmesuguste probleemidega, alates sellest, kuidas linnakeskkond mõjutab linlaste tervist, lõpetades keskkonnamuredega.
This pilot project was supported by the European Parliament and Council in 2017 and was allocated EUR 600000 in commitment appropriations in the 2018 budget.
Roheline taristu võib aidata paljusid neist probleemidest lahendada.
This figure is significantly increased in 2019 to respond to the needs of the project and the interest it has raised among national, regional, local and Union institutions.
Eesmärk on käsitleda haljastust probleemide lahendamise viisina ning panna inimesi haljastamise väärtust paremini mõistma.
Building on the successful 2015 pilot project (operational in 2016-17) entitled ‘Capacity building, programmatic development, and communication in the field of environmental taxation and budgetary reform’ and the five thematic areas defined within that project (biodiversity and land use; air pollution; water stress; water quality; and the circular economy) to develop best practices in the field of environmental taxes, this preparatory action provides the necessary tools for organisations to become better prepared to participate in policy-making processes at both national and Union level.
Tuleviku planeerimine on üha tähtsam, nagu ka tuleviku linnade visiooni väljatöötamine.
It has four pillars:
Seejuures mängib roheline taristu tohutut rolli.
developing capacity-building toolkits for civil society actors and decision-makers at local, regional, national and European levels to provide guidance for participating in environmental taxation reforms;
Teine eesmärk on anda rohkem teaduslikult põhjendatud teadmisi ja parandada teadmiste jagamist, vahendeid, meetodeid ja uuenduslikke käsitusi, mille abil linnades bioloogilist mitmekesisust suurendada ning rohelist taristut (sh haljastatud katuseid ja taimedega kaetud seinu ning säästvat linnapõllumajandust) kavandada ja luua ning parandada kodanikuühiskonna osalemist otsustamisprotsessis.
mapping out windows of opportunity across the five thematic areas for stakeholder engagement, and developing roadmaps for potential stakeholder actions relating to environmental reforms until 2030, both at European level and in a sample of Member States (e.g. three per thematic area);
See hõlmab ka rohelise tulevikulinna visiooni ühist väljamõtlemist.
organising strategic meetings relating to the five thematic areas to refine the roadmaps and promote the involvement of decision makers and civil society actors in the field of environmental taxation and budgetary reform;
Tõeliselt kaasav lähenemisviis toob kokku poliitikakujundajad, kodanikud, kodanikuühiskonna, sh eakad ja lapsed.
looking into various types of subsidies where reforms would be important for greening the economy, including grants, tax exemptions (e.g. corporate taxes) and subsidised loans, together with modelling analysis for issues such as optimum design and compensation for those who lose out as a result of subsidy reform.
Kõikidel sidusrühmadel on eri vajadused (vaba aja veetmine, linna soojussaarte mõju leevendamine, õhukvaliteedi paranemine, parem tervis, säästev kergliiklus, suurem sotsiaalne sidusus jms).
On 22 October 2014, the European Parliament and the Council adopted Regulation (EU) No 1143/2014 (the ‘IAS Regulation’), according to which ‘invasive alien species’ (IAS) means an ‘alien species whose introduction or spread has been found to threaten or adversely impact upon biodiversity and related ecosystem services’.
Seega võiks projekti teaduslik aspekt aidata töötada välja teaduslikud lahendused, millega toetatakse kohalikke algatusi ja suurendatakse rohelist linnataristut ning tuuakse kasu linnaelanikele ja parandatakse nende elukvaliteeti.
IAS are one of the major causes of biodiversity loss.
Katseprojekti raames kogutakse ja töötatakse välja materjale, parimaid tavasi ja suuniseid ning jagatakse loodud materjalid linnadele, omavalitsustele ja haldustöötajatele, et linnapead saaksid alustada linnades ja linnastutes rohelise taristu täiustamise ja laiendamise projekte.
Stricter control of IAS is one of the six main targets of the Union Biodiversity Strategy adopted by the Commission in May 2011 and applicable until 2020.
Katseprojekti eesmärk on:
IAS can also cause significant harm to human health and the economy.
suurendada inimeste teadlikkust hoonestatud keskkonda loodud rohealade kasulikkusest;
The cost to the European economy is estimated to be at least EUR 12 billion per year.
suurendada teadusuuringute mahtu ja kvaliteeti ning ergutada uute uuenduste tegemist;
The IAS Regulation introduces a Union-wide system to tackle this issue.
ärgitada kodanikke aktiivsusele ja oma elukeskkonna parandamisele;
As provided for by Article 4 of that Regulation, on 13 July 2016 the Commission adopted a list of IAS of Union concern (the ‘Union List’).
panna kodanikke rohealasid rohkem hindama;
This is the list of priority species which require Union action to prevent, minimise or mitigate their adverse impacts.
suurendada rohelise taristuga seotud projektide arvu;
Member States need to carry out the following measures with regard to species on the list: (1) prevention, (2) early detection and rapid eradication of new invasions, and (3) management of invasions that are already widely spread.
koondada pooleliolevad algatused ja jagada parimaid tavasid kõikides liikmesriikides;
The control and management of IAS on the Union List can impact large numbers of animals for sustained periods of time, thereby raising concerns for animal welfare, reflecting increasing public concern that invasive alien animals are sentient beings and, more generally, increasing civil society interest in the humane treatment of animals.
luua tegevuskava Euroopa linnade rohelisemaks muutmiseks aastaks 2030;
As clearly stated in the IAS Regulation, non-lethal methods can be used for the management of species: ‘Member States and any operator involved in the eradication, control or containment of invasive alien species should take the necessary measures to spare avoidable pain, distress and suffering of animals during the process […].
valmistuda 2020. aastaks, mis on kuulutatud Euroopa rohelisemate linnade aastaks.
Non-lethal methods should be considered’.
Projektiga katsetatakse uuenduslikke meetodeid, millega takistada invasiivsete võõrliikide kohandumist ja levimist liidus, et toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määruse (EL) nr 1143/2014 (looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta) (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35) eesmärkide ja liidu bioloogilise mitmekesisuse 2020. aasta strateegia 5. eesmärgi saavutamist.
However, it is up to the Member States to select measures ‘appropriate to the local conditions’.
On üldtunnustatud tõsiasi, et invasiivsete võõrliikide kohandumise takistamine mõjusate bioturvameetmete abil on kulutõhusam kui katsed olukorda hallata ja invasiivsetest võõrliikidest lahti saada siis, kui nad on juba kohandunud.
Non-lethal and humane methods are rarely used because they are poorly developed and are not well known in Europe.
Tuvastatud on aga kaks olulist tegurit, mis pärsivad mõjusate bioturvameetmete kasutamist invasiivsete võõrliikide leviku vastu .
This pilot project, in line with the strategic approach identified by the IAS Regulation, will address the needs of Member States to apply effective, safe and humane methods to manage IAS and prevent them spreading more widely by using humane measures as a viable and publicly acceptable method of controlling the size and growth of IAS populations.
1) Sidusrühmad ei mõista, kui olulised bioturvameetmed invasiivsete võõrliikide leviku vastu võitlemiseks on, ning 2) loodusressursside majandajad ja reguleerivad asutused ei tea, kuidas panna eri sidusrühmad mõjusamate bioturvameetmete vajadust teadvustama.
This pilot project will establish an urban air quality sensor network (PM, NO2, CO, BC) and implement enhanced quality assessment and control (QA/QC) strategies to collect reliable output data from that network.
Katseprojekti raames võetakse mitmesuguseid meetmeid, mille eesmärk on 1) parandada sidusrühmade arusaamist mõjusate bioturvameetmete olulisusest ja 2) parandada mõjusate bioturvameetmete väljatöötamise ja rakendamise küsimuses majandajate, reguleerivate asutuste ja sidusrühmade vahelist kommunikatsiooni.
The network will consist of both fixed and portable sensors.
Katseprojektis, millest peaks saama ettevalmistav meede, nähakse ette vahendid selleks, et suurendada järgmiste sidusrühmade teadlikkust mõjusate bioturvameetmete võtmise vajadusest: põllumajandustootjad, maaomanikud ja -haldajad, keskkonnaküsimustega tegelevad vabaühendused, aiandustööstus, eksootiliste lemmikloomadega kauplejad, mageveekogudega seotud vabaajategevuste harrastajad (õngepüügi- ja paadisõiduharrastajad), merega seotud sidusrühmad (hobikorras paadisõiduga tegelejad ja tööstuslaevnikud), transporditaristu (kanalite, haruraudteede ja maanteeservade) eest vastutavad ametiasutused ja kohalikud ametiasutused.
A sensor network will improve the availability of data on local air quality and on human exposure to pollutants because of the higher spatial and temporal resolution than traditional measurement systems (monitoring stations).
On tuvastatud, et Euroopas levivad invasiivsed võõrliigid eelkõige nende sidusrühmadega seotud viisidel.
However, because of the lower accuracy of air quality sensors advanced QA/QC strategies need to be implemented.
Sidusrühmad mõistavad tavaliselt halvasti invasiivsete võõrliikide vastu kasutatavate bioturvameetmete teemat, kuid samas põhjustab see küsimus suurt muret, sest invasiivseid võõrliike peetakse sidusrühmade huvisid kahjustavateks.
This research project will develop and implement online calibration procedures for individual air quality sensors.
Katseprojekti eesmärk on luua platvorm konstruktiivse kommunikatsiooni lihtsustamiseks sektorite sees ja vahel, et selgitada mõjusate bioturvameetmete vajalikkust ja kasulikkust ning levitada selliste meetmete tutvustamist, arengut ja rakendamist puudutavaid parimaid tavasid.
The unique hybrid approach of combining high-resolution modelling with high-resolution monitoring will also be demonstrated to improve the QA/QC procedures and eventually make the network output data more reliable.
Eelkõige määratakse katseprojekti raames kindlaks kontaktisikud, kes peavad kõikide tuvastatud sidusrühmadega dialoogi alustama ja seda suunama.
Furthermore, network optimisation procedures will be developed and implemented to guarantee maximum network performance.
Kuna praegu on paljudes sidusrühmades teadlikkus bioturvameetmetega seotud küsimustest väga väike, teevad kontaktisikud kõigepealt selgeks, mil määral konkreetne sidusrühm üldse muret teadvustab ja jagab.
Selected sensors will be tested and calibration algorithms will be set.
Kui on selge, kui teadlik sidusrühm selles küsimuses on, algatab kontaktisik üritusi, seminare ja konverentse ning koostab kättesaadavaid sektoripõhiseid materjale, et teemat sektoris paremini tutvustada ja selle kohta teadmisi jagada.
Sensor performance before deployment (e.g. development of sensor calibration models), as well as methods that are applied to follow up sensor performance through the deployment phase, will be demonstrated.
Kontaktisikute tööd haldab ja kontrollib sekretariaat, kes tegeleb ühtlasi sektoripõhiste dialoogide ühtlustamise ja suunamisega, et tuvastada valdkondadeüleseid probleeme ja leida neile ka lahendusi.
In addition, network and power supply issues will be tackled too.
Tänu loetletud meetmetele peaksid bioturvameetmetega seotud mured, vastasseisud ja eksiarusaamad vähenema.