natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See, inter alia, judgment of the Court of Justice of 14 February 1990, France v Commission, C-301/87, ECLI: EU: C: 1990: 67, paragraph 41.
Lisaks sellele märgib IAG, et seoses lennuettevõtja Brussels Airlines kahjumiga viimastel aastatel otsustas Lufthansa tühistada 2017. aastal tehtud otsuse ettevõtte Brussels Airlines kõikide aktsiate omandamise kohta, kuigi selline otsus 2014. aastal vastu võeti.
Judgment of the Court of Justice of 2 July 1974, Italy v Commission, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71 paragraph 27.
IAG väitel võib järeldada, et Lufthansa viib ettevõtte Brussels Airlines omandamise lõpule alles siis, kui ettevõte parandab oma majandustulemusi, sealhulgas riiklike vahendite abil.
The term ‘State intervention’ refers not only to positive actions by the State but also covers cases where the authorities do not take measures in certain circumstances, for example to enforce debts.
Seoses kolmanda punktiga palub Brussels Airlines komisjonil pöörduda föderatiivse riigi poole, kes võttis vastu kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi.
See, for example, Judgment of the Court of Justice of 12 October 2000, Magefesa, C-480/98, ECLI:EU:C:2000:559, paragraphs 19 and 20.
Seejuures soovib ettevõte selgitada, et ta peab asjakohaseks reisijate arvuga seotud piirmäära kehtestamist lennujaama julgeolekuga seotud teenuste puhul, kuna ohutusega seotud kulude suurus lennujaamades on samuti seotud reisijate arvuga.
Judgment of the Court of Justice of 2 July 1974, Italy v Commission, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71 paragraph 13.
Sellega seoses tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis on sätestatud, et BAC maksab kogu saadud toetuse edasi lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400000 väljunud lennureisijat.
Commission Decision 2004/339/EC of 15 October 2003 on the measures implemented by Italy for RAI SpA (OJ L 119, 23.4.2004, p. 1), recital 69; opinion of Advocate General Fennelly of 26 November 1998, France v Commission, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, paragraph 26.
Seda arvestades tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga antakse selle dekreedi artiklis 2 sätestatud ümberjaotusmehhanismi abil eelis lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400000 väljunud lennureisijat.
Judgment of the Court of Justice of 24 July 2003, Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, paragraphs 87-93.
Komisjon ei uurinud hüvitise lennuettevõtjatele ümberjaotamise mehhanismi, st sellesarnast, mis kehtestatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikliga 2.
Judgment of the Court of Justice of 21 December 2016, Commission v Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971.
Komisjon ei teinud samuti otsust selle kohta, et lennuettevõtjatele makstud toetuste näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna sellega rahastati mittemajanduslikku tegevust.
Judgment in Commission v Hansestadt Lübeck, cited in footnote 36, paragraph 62.
Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti vastu reguleerimisperioodiks 2011–2015.
Belgium's arguments in this regard were essentially put forward in its answer of 2 April 2014 to the request for information of 11 February 2014, in its comments on the opening decision and in its reply of 12 March 2015 to the request for information of 10 February 2015.
Tuleb pidada vähetõenäoliseks, et BAC oleks saanud või oleks pidanud vajalikuks teha ettepanek julgestustasu vähendamiseks või selle tasu osaliseks hüvitamiseks enne selle regulatsiooniperioodi lõppu, st peaaegu kaks aastat pärast kuninga dekreedi vastuvõtmist.
Comments from Belgium on the opening decision (letter of 15 January 2015).
Muud Belgia esitatud väited, mis on kokku võetud põhjendustes 169–172, ei saa õigustada ei 400000 reisija piirmäära kehtestamist, selle piirmäära suurust ega asjaolu, et selle piirmäära puhul lähtutakse varasematest, nimelt 2012. aasta andmetest.
Annex 2 to the response of 2 April 2014 to the request for information of 11 February 2014.
Neid väiteid on võimalik kokku võtta kahe punktiga.
Response of 2 April 2014 to question 14 of the request for information of 11 February 2014.
Komisjon märgib sellega seoses, et meede on kehtestatud ainult aastateks 2013, 2014 ja 2015.
See the third recital of the Royal Decree of 7 January 2014, which sets out this objective.
Selle edasine pikendamine ei ole seega kindel.
Belgium's response of 12 March 2015 to question 2 of the Commission's request for information of 10 February 2015.
Kuninga dekreet võeti vastu 7. jaanuaril 2014, seega enne 4. aprilli 2014.
Response of 2 April 2014 to the request for information of 11 February 2014 and response of 12 March 2015 to the request for information of 10 February 2015.
Sel kuupäeval reguleerisid lennuettevõtjatele antavat stardiabi ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta suunised“).
Response of 14 March 2015 to the request for information of 10 February 2015.
20. märtsi 2017. aasta kirjaga teatas Belgia komisjonile, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti tagasi kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreediga.
Judgment of the Court of 30 April 1998, Het Vlaamse Gewest v Commission, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, paragraphs 46 and 49-53.
Seega tühistas Belgia abimeetme, mis ei avalda tulevikus enam mõju.
Judgment of the Court of Justice of 14 January 2015, Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, paragraph 65; judgment of the Court of Justice of 8 May 2013, Libert and others, Joined Cases C-197/11 and C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, paragraph 76.
Kuninga dekreedi artikli 4 punktis 4 on sätestatud, et käitamisloa saaja tagab „[…] ohutuse ja julgestuse maapinnal, välja arvatud ülesannete puhul, mis on seotud üldpolitsei ja lennundusinspektsiooni tegevusega ning sõjaväe tegevusega seotud küsimustes“.
Judgment of the Court of Justice of 14 January 2015, Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, paragraph 66; judgment of the Court of Justice of 8 May 2013, Libert and others, Joined Cases C-197/11 and C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, paragraph 77; judgment of the General Court of 4 April 2001, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, paragraph 41.
Artikli 7 punktis 1 on sätestatud, et käitamisloa saaja „peab hooldama ja arendama lennujaamataristut […], et tagada inimeste julgeolek ja lennujaamataristu ohutus […]“.
Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1).
Ainukesed Belgia esitatud mõõdetavad arvandmed seoses 400000 reisija piirmäära põhjendamisega on seotud lennujaamast väljunud reisijate arvuga 2012. ja 2013. aastal ning hõlmavad lennuettevõtjaid, kes vedasid enam kui 100000 reisijat vähemalt ühel nimetatud aastatest, seejuures eristatakse transfeer- ja transiitreisijaid ning ülejäänud väljunud lennureisijaid Belgia kommenteerib neid andmeid järgmiselt: „2. lisas esitatud arvandmete analüüs aasta 2012 kohta näitab, et alates 400000 väljuva lennureisija piirmäärast suureneb kasvumäär – kõnealuste andmete graafiku tõusunurk – märkimisväärselt.
Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3).
Alates sellest piirmäärast avaldavad innustavad meetmed mõju“.
OJ C 312, 9.12.2005, p. 1.
2005. aasta suuniste punkti 79 alapunkti c kohaselt võib abi eraldada ainult selliste uute lennuliinide või lisalendude loomiseks, mis tingiks reisijate koguarvu kasvu.
Commission Regulation (EC) No 271/2008 of 30 January 2008 amending Regulation (EC) No 794/2004 implementing Council Regulation (EC) No 659/1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ L 82, 25.3.2008, p. 1).
komisjoni liige
Commission Implementing Decision (EU) 2018/1538
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1538,
on the harmonisation of radio spectrum for use by short-range devices within the 874-876 and 915-921 MHz frequency bands
lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz
(notified under document C(2018) 6535)
(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6535 all)
Having regard to Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision), and in particular Article 4(3) and (4) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), eriti selle artikli 4 lõikeid 3 ja 4,
Commission Decision 2006/771/EC harmonises the technical conditions for use of spectrum for a wide variety of short-range devices.
Tehnilisi tingimusi, mis puudutavad sagedusvahemiku 863–870 MHz kasutamist asjade interneti, sh RFID jaoks, on käsitletud otsuses 2006/771/EÜ, milles on sätestatud mitmesuguste lähitoimeseadmete kasutamise ühtlustatud tehnilised üldtingimused, ning seega ei ole selliste seadmete kasutamiseks riigisisese õiguse alusel vaja midagi muud peale üldloa.
Decision No 243/2012/EU of the European Parliament and of the Council requires Member States in cooperation with the Commission to foster, where appropriate, the collective use of spectrum as well as shared use of spectrum in order to improve efficiency and flexibility, and to seek to ensure spectrum availability for the ‘Internet of Things’ (IoT) including for radio-frequency identification (RFID).
Ühiskasutuskeskkond 874–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalades ei ühti aga sellise lähenemisega lähitoimeseadmete spektrikasutusele ja seega on selle jaoks vaja eraldi reguleerivat raamistikku.
The technical conditions for using the 863-870 MHz frequency range for IoT including for RFID are covered by Decision 2006/771/EC, which sets the general harmonised technical conditions for using a wide variety of short-range devices which, as a result, are subject to no more than a general authorisation under national law.
Lähtudes Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) 2006. aasta juulis otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 alusel antud alalisest ülesandest ajakohastada otsuse 2006/771/EÜ lisa vastavalt tehnika ja turu arengule lähitoimeseadmete valdkonnas, esitas komisjon 2014. aasta juulis saadetud kuuenda ajakohastamistsükli suuniskirjas (RSCOM 13-78rev2) CEPTile konkreetse palve uurida võimalust lubada lähitoimeseadmetel kasutada sagedusalasid 870–876 MHz ja 915–921 MHz, jättes riikide ametiasutustele mõningase manööverdamisruumi ja kaitstes spektri praegust kasutamist avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel (näiteks mehitamata õhu- ja maismaasõidukid, kaugjuhtimine ja telemeetria, taktikalised raadioretranslaatorid, taktikalised sidesüsteemid ja andmesideühendused) ja raudteede jaoks.
However, the sharing environment in the 874-876 MHz and 915-921 MHz bands deviates from this approach to spectrum for short-range devices and therefore calls for a specific regulatory regime.
6. märtsil 2017 esitas CEPT vastuseks lisandi (RSCOM17-07) 17. juuli 2016. aasta aruandele 59, mis sisaldas järeldusi 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tehniliselt ühtlustatud kasutusvõimaluste kohta, et saaks kasutusele võtta kõrgtehnoloogilisi RFID lahendusi ja uusi lähitoimeseadmeid, mis toetavad uut liiki masinatevahelisi ja asjade interneti rakendusi.
On the basis of the permanent mandate issued in July 2006 to the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT) under Article 4(2) of Decision No 676/2002/EC to update the Annex to Decision 2006/771/EC to technological and market developments in the area of short-range devices, the Commission specifically asked the CEPT in July 2014, in its guidance letter for the corresponding sixth update cycle (RSCOM 13-78rev2), to examine the possibility of introducing short-range devices in the 870-876 MHz and 915-921 MHz bands while allowing national administrations some flexibility and protecting existing use of spectrum for public order and public security purposes and defence (such as unmanned aeronautical and ground vehicles, remote control and telemetry, tactical radio relays, tactical communication systems and data links) and railways.
Need masinatevahelised ja asjade interneti rakendused põhinevad võrku ühendatud lähitoimeseadmetel, mida juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu, mis on andmesidevõrgu paiksete juurdepääsupunktidena ühenduspunktiks muudele sellises võrgus olevatele lähitoimeseadmetele, et pakkuda teenust kõnealuse võrgu välistele platvormidele ning edastada nende kaudu juhitavatest lõpp-punktidest kogutud andmeid.
In response, on 6 March 2017 the CEPT submitted an Addendum (RSCOM17-07) to its 17 July 2016 Report 59, which provides conclusions regarding the possibility of technically harmonised use of the 870-876 MHz and 915-921 MHz bands in order to enable the introduction of technically advanced RFID solutions as well as new short-range devices enabling new types of machine-to-machine and IoT applications.
Kirjeldatud ühtlustamisvõimaluste puhul on arvesse võetud ka uusi võimalusi, mida pakub lähitoimeseadmete jaoks juba ühtlustatud sagedusala 863–868 MHz.
These machine-to-machine and IoT applications are based on networked short-range devices under the control of network access points which, as fixed network access points in a data network, act as a connection point for the other short-range devices in such a network to service platforms outside of that network by transferring data collected from terminal nodes under their control.
900 MHz sagedusala madalamaid sagedusi kasutavad RFID-seadmed on kättesaadavad peaaegu kogu maailmas.
These possibilities for harmonisation also take into account new opportunities in the 863-868 MHz band already harmonised for short-range devices.
Nende täieliku kättesaadavuse tagamine ka liidus looks uusi üldisi kasutusvõimalusi, mis oleksid liidu äriühingutele kasulikud.
RFID devices using spectrum in the lower 900 MHz range are available almost everywhere in the world.
Sama moodi võib üldine ühtlustamine olla kasulik võrku ühendatud lähitoimeseadmetele, mida kasutatakse mitmesugustes asjade interneti rakendustes, sh odava asjade interneti puhul, ning tänu sellele võivad võimalikuks osutuda ka sellised rakendused nagu ülemaailmne varade jälgimine; samuti võib see aidata liidu uuenduslikel aruka kodu seadmete arendajatel jõuda suurematele turgudele.
Ensuring their full availability also in the Union would create new global usage opportunities, which would benefit Union companies.
Selliste uute seadmete puhul on seega tegemist olulise ja kiiresti kasvava ning suure innovatsioonipotentsiaaliga sektoriga.
In the same way, networked short-range devices, which enable a broad range of IoT applications including low-cost IoT, could benefit from this global harmonisation potential and could also make applications such as global asset tracking possible or help innovative Union smart home device developers to increase their market reach.
Kui liit tagab kõigis liikmesriikides spektrikasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamise sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz, peaks ta saama kasu selliste seadmete ja vastavate rakenduste peaaegu üldisest kättesaadavusest ning sellega kaasnevast olulisest mastaabisäästust ja madalamatest kuludest.
These new devices therefore represent an important, fast-growing sector with high innovation potential.
Kasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamisega luuakse prognoositav ühiskasutuskeskkond, sest ühilduvust käsitlevate uurimuste põhjal täpsustatakse lähitoimeseadmete konkreetse kategooria jaoks ühel sagedusalal edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse piirnormid ning mõned täiendavad parameetrid ja kasutuspiirangud.
The Union should benefit from the almost global availability of such devices and corresponding applications and from the resulting important economies of scale and lower costs by ensuring the harmonisation of technical spectrum usage conditions within the 874-876 MHz and 915-921 MHz bands in all Member States.
Tänu sellistele tingimustele peaks saama vältida kahjulikke raadiohäireid, edendada sagedusalade usaldusväärset ja tõhusat kasutamist ning pakkuda mitmesugustele rakendustele paindlikkust.
Harmonised technical usage conditions establish a predictable sharing environment by specifying within a frequency band for a given category of short-range devices transmit power, field strength or power density limits, as well as some additional parameters and usage restrictions, based on underlying compatibility studies.
Selle tulemusena peaks tänu ühtlustatud tingimustele saama enamikus liikmesriikides kasutada enamikku lähitoimeseadmeid ilma ainuõiguseta ja ühiskasutuse põhimõtetest lähtuvalt ning siseriikliku õiguse kohase üldloa korra alusel sama moodi nagu lähitoimeseadmete puhul, mille kasutamine on ühtlustatud otsuse 2006/771/EÜ alusel.
Such conditions should be able to prevent harmful interference, foster the reliable and efficient use of frequency bands and allow flexibility for a variety of applications.
See ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaldamist ning on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/53/EL artikliga 7 selles osas, mis puudutab võimalust kehtestada teatavatel tingimustel nende sagedusalade ainuõiguseta ühiskasutamiseks täiendavaid nõudeid, kui ühtlustatud tehnilised tingimused või üldloa tingimused ei ole asjakohase teenusekvaliteedi tagamiseks piisavad.
As a result, they should make it possible for most short-range devices in most Member States to be operated on a non-exclusive and shared basis, subject to a general authorisation regime under national law, similar to short-range devices harmonised under Decision 2006/771/EC.
873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusalad ei ole küll liidu õigusaktide ega Euroopa Elektroonilise Side Komitee (ECC) otsusega GSM-Ri kasutamiseks ühtlustatud, kuid neid sagedusalasid võib riigi sees nimetatud otstarbel kasutada, kui selle kohta tehakse riigisisene otsus kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioeeskirjadega (ITU raadioeeskirjad).
This is without prejudice to Article 5 of Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council and Article 9(3) and (4) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council, as well as in line with Article 7 of Directive 2014/53/EU of the European Parliament and of the Council regarding the possibility to impose additional requirements for shared non-exclusive use of these bands for certain reasons, where harmonised technical conditions or general authorisation conditions are not sufficient to ensure appropriate quality of service.
Seega kui üldloa kohased tehnilised tingimused ei ole piisavad, et kaitsta 873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusala sellist kasutust riigisiseselt raudteedele laiendatud GSM-side jaoks (E-GSM-R), peaks asjaomastel liikmesriikidel olema võimalik seada lähitoimeseadmete kasutamise tingimuseks individuaalse ainuõiguseta loa olemasolu või konkreetsed paigaldus- või tegevusnõuded, geograafilised piirangud või konkreetsed häireleevenduse meetodid, ilma et see mõjutaks lähitoimeseadmete spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi neis sagedusalades.
While the 873-876 and 918-921 MHz bands are not harmonised for GSM-R usage by Union law or by a European Communications Committee (ECC) decision, they may be used for this purpose on a national basis subject to national decision in line with Radio Regulations of the International Telecommunication Union (ITU Radio Regulations).
Kui konkreetses liikmesriigis on vaja selliseid piiranguid, võiks nendega eeskätt tagada koordineerimise, et võimaldada geograafilist ühiskasutust ühelt poolt E-GSM-R ja teiselt poolt RFID-seadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete vahel.
Hence, where harmonised technical conditions under general authorisations would not be sufficient to protect such a use of 873-876 MHz and 918-921 MHz bands for a national extension of GSM for Railways (E-GSM-R), concerned Member States should be able to subject the use of short-range devices to individual non-exclusive authorisations or to specific installation or operation requirements, geographical restrictions or specific mitigation techniques without impacting the harmonised technical conditions for access to spectrum for short-range devices within the bands.
Vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikele 4 jääb liikmesriikidele õigus korraldada oma raadiospektrit ja selle kasutamist seoses avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidega, ning seega peaks neile ühtlasi jääma vabadus kaitsta nende sagedusalade ja kõrvalsagedusalade praegust ja tulevast kasutust sõjalistel ja muudel avaliku julgeoleku ja avaliku korraga seotud eesmärkidel, püüdes samas teha minimaalsed ühtlustatud tuumiksagedused võrku ühendatud lähitoimeseadmete jaoks kättesaadavaks vastavalt käesolevas otsuses määratletud tehnilistele tingimustele.
Such restrictions, where needed in a particular Member State, could in particular ensure that coordination takes place in order to enable geographic sharing between E-GSM-R on the one hand and RFID devices and networked short-range devices on the other hand.
2012. aastal tegi Euroopa raudteekogukond algust raudtee tulevase mobiilsidesüsteemi projektiga (FRMCS ehk Future Rail Mobile Communications System), et valmistuda GSM-Ri järglase kasutuselevõtuks.
Moreover, in accordance with Article 1(4) of Decision No 676/2002/EC, as Member States retain the right to organise and use their radio spectrum for public order and public security purposes and defence, they should remain free to protect the existing and future use of these bands and of adjacent bands for military and other public security and public order purposes while pursuing the aim of making available the minimum harmonised core bands for networked short-range devices according to the technical conditions defined in this Decision.
CEPTi aruande 59 lisandi (RSCOM17-07) ettevalmistamise ajaks ei olnud nimetatud projekt piisavalt edasi liikunud ja seega ei arvestatud lisandis sellise tulevase süsteemiga.
In 2012, the European railway community started the Future Rail Mobile Communications System (FRMCS) project to prepare for the introduction of a successor to GSM-R.
Raadiospektripoliitika komitee tunnistas seda oma 59. kohtumisel 15.–16. märtsil 2017 ja palus komisjonil teha tööd lahenduse leidmiseks, mis võtaks arvesse FRMCSi võimalikke tulevasi vajadusi.
Since this project was not advanced enough at the time of preparation of the Addendum (RSCOM17-07) to CEPT Report 59, the Addendum does not take account of such a future system.
Selleks korraldas komisjon 19. juunil 2017 sidusrühmade seminari, millel käsitleti asjade interneti ja raudteede tõhusat spektrikasutust sagedusalades 870–876 MHz ja 915–921 MHz.
The 59th Radio Spectrum Committee meeting on 15-16 March 2017 acknowledged this and invited the Commission to work on a solution which takes account of possible future FRMCS needs.
Seminaril nõudsid kohal viibinud sidusrühmad (raudtee, RFID ja asjade internetiga tegelejad) jõuliselt 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tulevase kasutuse ühtlustamist.
To that purpose, on 19 June 2017, the Commission organised a stakeholder workshop on ‘Efficient use of spectrum in the bands 870-876 and 915-921 MHz by internet of Things (IoT) and railways’.
Tuginedes nende esitatud täiendavale teabele ja lisateabele, mille CEPT (RSCOM18-14) esitas pärast seminari, ning võttes arvesse raadiospektripoliitika komitee arvamust, tuleks sagedusvahemikud 874,4–876 ja 919,4–921 MHz reserveerida võimalikuks tulevaseks kasutamiseks raudteel.