natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Until those implementing acts have been adopted, the Member States may apply national standards and procedures.’;
Komisjon võtab vastu rakendusakti, et töötada välja jäätmeproovi võtmise standard.
Article 16 is replaced by the following:
Nimetatud rakendusakti vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid kohaldada riiklikke standardeid ja menetlusi.“
‘Article 16
Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
Review of the Annexes
„Artikkel 16
The Commission shall keep the Annexes under review and, where necessary, it shall make appropriate legislative proposals.’;
Lisade läbivaatamine
Article 17 is replaced by the following:
Komisjon vaatab lisad korrapäraselt läbi ja esitab vajaduse korral asjakohase seadusandliku ettepaneku.“
Committee procedure
„Artikkel 17
The Commission shall be assisted by the Committee established by Article 39 of Directive 2008/98/EC.
Komiteemenetlus
That committee shall be a committee within the meaning of Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council.
Komisjoni abistab direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 alusel loodud komitee.
When reference is made to this paragraph, Article 5 of Regulation (EU) No 182/2011 shall apply.
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
Where the committee delivers no opinion, the Commission shall not adopt the draft implementing act and the third subparagraph of Article 5(4) of Regulation (EU) No 182/2011 shall apply.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
in Annex I, point 3.5 is deleted;
Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
in Annex II, point 5 is deleted;
I lisa punkt 3.5 jäetakse välja.
in Annex III, point 2, the first subparagraph is deleted;
II lisa punkt 5 jäetakse välja.
Annex IV is added as set out in the Annex to this Directive.
III lisa punkti 2 esimene lõik jäetakse välja.
Article 2
Lisatakse IV lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Transposition
Artikkel 2
When Member States adopt those measures, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
The methods of making such reference shall be laid down by Member States.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main measures of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
The Commission shall inform the other Member States thereof.
Artikkel 3
This Directive shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Artikkel 4
This Directive is addressed to the Member States.
Strasbourg, 30. mai 2018
Done at Strasbourg, 30 May 2018.
Euroopa Parlamendi nimel
L. PAVLOVA
ELT C 17, 18.1.2017, lk 46.
OJ C 264, 20.7.2016, p. 98.
Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. mai 2018. aasta otsus.
OJ C 17, 18.1.2017, p. 46.
Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).
Council Directive 1999/31/EC of 26 April 1999 on the landfill of waste (OJ L 182, 16.7.1999, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15).
Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 3).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
Directive 2006/21/EC of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on the management of waste from extractive industries and amending Directive 2004/35/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p. 15).
ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission’s exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p. 13).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).“
OJ C 369, 17.12.2011, p. 14.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).“
Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 3).’;
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
Regulation (EC) No 1013/2006 of the European Parliament and of the Council of 14 June 2006 on shipments of waste (OJ L 190, 12.7.2006, p. 1).’;
LISA
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission’s exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p. 13).’;
Lisatakse järgmine lisa:
The following annex is added:
ARTIKLI 5 LÕIKE 6 KOHASELT ESITATAV RAKENDUSKAVA
‘ANNEX IV
Artikli 5 lõike 6 kohaselt esitatav rakenduskava sisaldab järgmist:
IMPLEMENTATION PLAN TO BE SUBMITTED PURSUANT TO ARTICLE 5(6)
olmejäätmete ja seda moodustavate jäätmevoogude ringlussevõtu, prügilasse ladestamise ja muu töötlemise varasemate, praeguste ja prognoositavate määrade hinnang;
The implementation plan to be submitted pursuant to Article 5(6) shall contain the following:
direktiivi 2008/98/EÜ artiklite 28 ja 29 alusel kehtestatud jäätmekäitluskavade ja jäätmetekke vältimise programmide rakendamise hinnang;
assessment of the past, current and projected rates of recycling, landfilling and other treatment of municipal waste and the streams of which it is composed;
põhjused, miks liikmesriik leiab, et ta ei ole suuteline saavutama artikli 5 lõikes 5 sätestatud asjaomast sihtkogust kindlaksmääratud tähtaja jooksul, ja hinnang ajapikendusele, mis on selle sihtkoguse saavutamiseks vajalik;
assessment of the implementation of waste management plans and waste prevention programmes in place pursuant to Articles 28 and 29 of Directive 2008/98/EC;
käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 8 sätestatud sihtkoguste saavutamiseks vajalikud meetmed, mida kohaldatakse liikmesriigis ajapikenduse jooksul, sealhulgas asjakohased majandushoovad ja muud meetmed, millega stimuleerida direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 ja IVa lisas sätestatud jäätmehierarhia kohaldamist;
reasons for which the Member State considers that it might not be able to attain the relevant target laid down in Article 5(5) within the deadline set therein and an assessment of the time extension necessary to meet that target;
käesoleva lisa punktis 4 kindlaks määratud meetmete rakendamise ajakava, nende rakendamiseks pädeva asutuse määramine ja hinnang nende individuaalsele panusele ajapikenduse puhul kohaldatavate sihtkoguste saavutamisse;
measures necessary to attain the targets set out in Article 5(8) of this Directive applicable to the Member State during the time extension, including appropriate economic instruments and other measures to provide incentives for the application of the waste hierarchy as set out in Article 4(1) of, and Annex IVa to, Directive 2008/98/EC;
teave jäätmekäitluse rahastamise kohta kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega;
a timetable for the implementation of the measures identified in point 4, determination of the body competent for their implementation and an assessment of their individual contribution to attaining the targets applicable in the event of a time extension;
meetmed andmete kvaliteedi parandamiseks, kui see on asjakohane, et saavutada paremaid kavandamis- ja järelevalvetulemusi jäätmekäitluses.“
information on funding for waste management in line with the polluter-pays principle;
Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 5. juuliks 2020.
Directive (EU) 2018/851 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/851,
of 30 May 2018
30. mai 2018,
amending Directive 2008/98/EC on waste
millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid
Waste management in the Union should be improved and transformed into sustainable material management, with a view to protecting, preserving and improving the quality of the environment, protecting human health, ensuring prudent, efficient and rational utilisation of natural resources, promoting the principles of the circular economy, enhancing the use of renewable energy, increasing energy efficiency, reducing the dependence of the Union on imported resources, providing new economic opportunities and contributing to long-term competitiveness.
Jäätmekäitlust tuleks liidus parandada ja see tuleks kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimese tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik, tõhus ja mõistlik kasutamine, edendada ringmajanduse põhimõtteid, parandada taastuvenergia kasutamist, suurendada energiatõhusust, vähendada liidu sõltuvust imporditavatest ressurssidest, luua uusi majanduslikke võimalusi ja aidata tõsta pikaajalist konkurentsivõimet.
In order to make the economy truly circular, it is necessary to take additional measures on sustainable production and consumption, by focusing on the whole life cycle of products in a way that preserves resources and closes the loop.
Tõelise ringmajanduse väljakujundamiseks on vaja võtta täiendavaid säästva tootmise ja tarbimise meetmeid, keskendudes toodete kogu olelusringile, et säilitada ressursse ja sulgeda ahel.
The more efficient use of resources would also bring substantial net savings for Union businesses, public authorities and consumers, while reducing total annual greenhouse gas emissions.
Ressursside tõhusam kasutamine annaks liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele ka märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal kasvuhoonegaaside aastast koguheidet.
Improving the efficiency of resource use and ensuring that waste is valued as a resource can contribute to reducing the Union’s dependence on the import of raw materials and facilitate the transition to more sustainable material management and to a circular economy model.
Ressursside kasutamise tõhususe parandamine ja jäätmete kui ressursi väärtustamise tagamine võib aidata vähendada liidu sõltuvust toorainete impordist ning hõlbustada üleminekut säästvamale materjalide majandamisele ja ringmajanduse mudelile.
That transition should contribute to the smart, sustainable and inclusive growth goals set out in the Europe 2020 strategy and create important opportunities for local economies and stakeholders, while helping to increase synergies between the circular economy and energy, climate, agriculture, industry and research policies as well as bringing benefits to the environment in terms of greenhouse gas emission savings and to the economy.
Üleminek peaks aitama kaasa strateegias „Euroopa 2020“ püstitatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide täitmisele ning looma kohaliku majanduse ja sidusrühmade jaoks olulisi võimalusi, aidates samal ajal suurendada sünergiat ringmajanduse ning energia-, kliima-, põllumajandus-, tööstus- ja teadusuuringute poliitika vahel ning tuua kasu majandusele ning kasvuhoonegaaside heite vähenemise kaudu ka keskkonnale.
The targets laid down in Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council for preparing for re-use and recycling of waste should be increased to make them better reflect the Union’s ambition to move to a circular economy.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtmäärasid tuleks suurendada, et paremini kajastada liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi.
The coherence between Directive 2008/98/EC and related Union legislative acts such as Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council needs to be ensured.
On vaja tagada direktiivi 2008/98/EÜ ning sellega seotud liidu seadusandlike aktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 omavaheline sidusus.
It is therefore essential to set clear long-term policy objectives in order to guide measures and investments, notably by preventing the creation of structural overcapacities for the treatment of residual waste and lock-ins of recyclable materials at the lower levels of the waste hierarchy.
Seepärast on oluline seada selged pikaajalised poliitilised eesmärgid, millest lähtudes meetmeid võtta ja investeeringuid teha ning mille abil eelkõige ära hoida jäätmejääkide töötlemise liigse võimsuse teket ja ringlussevõetavate materjalide sattumist jäätmehierarhia madalamatele astmetele.
Municipal waste constitutes approximately between 7 and 10 % of the total waste generated in the Union.
Olmejäätmed moodustavad praegu ligikaudu 7–10 % liidu kõigist jäätmetest.
That waste stream, however, is amongst the most complex ones to manage, and the way it is managed generally gives a good indication of the quality of the overall waste management system in a country.
Samas on see jäätmevoog üks kõige raskemini käideldavaid ning selle käitlemine näitab tavaliselt väga hästi seda, millisel tasemel on riigi üldine jäätmekäitlussüsteem.
The challenges of municipal waste management result from its highly complex and mixed composition, direct proximity of the generated waste to citizens, a very high public visibility and its impact on the environment and human health.
Olmejäätmete käitlemise raskused tulenevad nende komplekssest ja mitmekülgsest koostisest ning asjaolust, et jäätmed tekivad elanike vahetus läheduses, on üldsusele hästi näha ning avaldavad mõju keskkonnale ja inimese tervisele.
As a result, the management of municipal waste requires a highly complex system including an efficient collection scheme, an effective sorting system and a proper tracing of waste streams, the active engagement of citizens and businesses, an infrastructure adjusted to the specific waste composition, and an elaborate financing system.
Seetõttu eeldab olmejäätmete käitlemine äärmiselt kompleksset süsteemi, sealhulgas tõhusat kogumissüsteemi, tulemuslikku sortimiskorda, jäätmevoogude nõuetekohast jälgimist, elanike ja ettevõtjate aktiivset osalust, jäätmete konkreetse koostisega kohandatud taristut ning põhjalikku rahastamissüsteemi.
Countries which have developed efficient municipal waste management systems generally perform better in overall waste management, including the attainment of the recycling targets.
Riikidel, kes on välja arendanud tõhusad olmejäätmete käitlemise süsteemid, on tavaliselt ka paremini toimivad üldised jäätmekäitlussüsteemid ning nad on edukamad ringlussevõtu sihtmäärade saavutamisel.
Experience has shown that, irrespective of the allocation of responsibilities for waste management between public and private actors, waste management systems can help to achieve a circular economy and that the decision on the allocation of responsibilities frequently depends on geographical and structural conditions.
Kogemused on näidanud, et olenemata jäätmekäitluse ülesannete jaotusest avalik-õiguslike ja eraõiguslike osalejate vahel, võivad jäätmekäitluse süsteemid aidata ehitada üles ringmajanduse ning et otsused ülesannete jaotuse kohta sõltuvad sageli geograafilistest ja struktuurilistest tingimustest.
The rules laid down in this Directive allow for waste management systems where the municipalities have the general responsibility for collecting municipal waste, for systems where such services are contracted out to private operators, or for any other type of allocation of responsibilities between public and private actors.
Käesoleva direktiiviga kehtestatud normide kohaselt on võimalik kohaldada jäätmekäitlussüsteeme, mille puhul lasub üldvastutus olmejäätmete kogumise eest omavalitsustel, või süsteeme, mille puhul sõlmitakse selliste teenuste osutamiseks leping erakäitlejatega, või muud laadi ülesannete jagamist avalik-õiguslike ja eraõiguslike osalejate vahel.
The choice for any such systems, and whether or not to change them, remains the responsibility of Member States.
Süsteemide valiku ja nende muutmise või muutmata jätmise eest vastutavad liikmesriigid.
Plant-based substances from the agri-food industry and food of non-animal origin no longer intended for human consumption which are destined for oral animal feeding should, in order to avoid duplication of rules, be excluded from the scope of Directive 2008/98/EC if in full compliance with Union feed legislation.
Põllumajanduslikust toidutööstusest pärit taimsed ained ja mitteloomne toit, mis ei ole enam ette nähtud inimtoiduks ja mis on ette nähtud loomadele söötmiseks, peaks normide kattumise ärahoidmiseks jääma direktiivi 2008/98/EÜ kohaldamisalast välja, juhul kui see on täielikult kooskõlas liidu söödaalaste õigusaktidega.
Directive 2008/98/EC should therefore not apply to those products and substances when used for feed, and the scope of that Directive needs to be clarified accordingly.
Seetõttu ei tuleks nende toodete ja ainete suhtes kohaldada direktiivi 2008/98/EÜ, kuivõrd neid kasutatakse söödana, ning kõnealuse direktiivi kohaldamisala tuleks vastavalt täpsustada.
Without prejudice to other Union provisions applicable in the field of animal nutrition, animal by-products destined to be used as feed materials in accordance with Regulation (EC) No 767/2009 of the European Parliament and of the Council are already excluded from the scope of Directive 2008/98/EC to the extent that they are covered by other Union legislation.
Ilma et see piiraks loomasööda valdkonnas kohaldatavate muude liidu sätete kohaldamist, on söödamaterjaliks mõeldud loomsed kõrvalsaadused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2009 kohaselt juba käesoleva direktiivi 2008/98/EÜ kohaldamisalast välja jäetud, kui need on hõlmatud muude liidu õigusaktidega.
Definitions of non-hazardous waste, municipal waste, construction and demolition waste, food waste, material recovery, backfilling and extended producer responsibility scheme need to be included in Directive 2008/98/EC so that the scope of these concepts is clarified.
Direktiivis 2008/98/EÜ tuleks määratleda mõisted „tavajäätmed“, „olmejäätmed“, „ehitus- ja lammutusjäätmed“, „toidujäätmed“, „materjalide taaskasutamine“, „tagasitäide“ ja „tootja laiendatud vastutuse süsteem“, et selgitada nende mõistete ulatust.
To ensure that preparing for re-use and recycling targets are based on reliable and comparable data and to enable a more effective monitoring of progress in attaining those targets, the definition of municipal waste in Directive 2008/98/EC should be in line with the definition used for statistical purposes by Eurostat and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD), on the basis of which Member States have been reporting data for several years.
Selleks et tagada taaskasutamiseks ettevalmistamine ja et ringlussevõtu sihtmäärad põhineksid usaldusväärsetel ja võrreldavatel andmetel ning et võimaldada nende sihtmäärade saavutamise tõhusamat seiret, tuleks direktiivis 2008/98/EÜ määratleda olmejäätmete mõiste kooskõlas määratlusega, mida Eurostat ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on kasutanud statistika eesmärkidel ning mille alusel on liikmesriigid juba mitu aastat andmeid esitanud.
Municipal waste is defined as waste from households and waste from other sources, such as retail, administration, education, health services, accommodation and food services, and other services and activities, which is similar in nature and composition to waste from households.
Olmejäätmed on määratletud kui kodumajapidamistest ja muudest allikatest, näiteks jaekaubandusest, haldusest, haridusest, terviseteenustest, majutus- ja toitlustusteenustest ning muudest teenustest ja tegevustest pärinevad jäätmed, mis on laadilt ja koostiselt kodumajapidamisjäätmetega sarnased.
Therefore, municipal waste includes, inter alia, waste from park and garden maintenance, such as leaves, grass and tree clippings, and waste from market and street cleaning services, such as the content of litter containers and sweepings except materials such as sand, rock, mud or dust.
Seetõttu kuuluvad olmejäätmete hulka muu hulgas pargi- ja aiahoolduse jäätmed, näiteks lehed, niidetud muru ja lõigatud oksad, ning turu- ja tänavakoristusjäätmed, näiteks prügikonteinerite sisu ja pühkmed, v.a sellised materjalid nagu liiv, kivid, pori ja tolm.
Member States are to ensure that waste from large commerce and industry which is not similar to waste from households is not included in the scope of municipal waste.
Liikmesriikidel tuleb tagada, et suurte kaubandusettevõtete jäätmeid ja tööstusjäätmeid, mis ei ole sarnased kodumajapidamisjäätmetega, ei arvataks olmejäätmete hulka.
Waste from production, agriculture, forestry, fishing, construction and demolition, septic tanks and sewage network and treatment, and end-of-life vehicles are excluded from the scope of municipal waste.
Olmejäätmed ei hõlma tootmis-, põllumajandus-, metsandus-, kalandus-, ehitus- ja lammutus-, septiku- ja kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmeid ega romusõidukeid.
Waste falling under other chapters of that list is not to be considered as municipal waste except in cases where municipal waste undergoes treatment and is assigned codes listed in Chapter 19 of that list.
Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratluse eesmärk on taaskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtmäärade kohaldamisala ja nende arvutamise eeskirjade kindlaksmääramine.
Member States may use relevant categories in that list for statistical purposes.
Määratlus on selles osas neutraalne, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse, ning seetõttu hõlmab see majapidamistest ja muudest allikatest pärit jäätmeid, mida käitlevad omavalitsused või mida käideldakse nende nimel või mida otseselt käitlevad erasektori ettevõtjad.
The definition of municipal waste in this Directive is introduced for the purposes of determining the scope of application of the preparing for re-use and recycling targets and their calculation rules.
Ehkki ehitus- ja lammutusjäätmete mõiste viitab ehitus- ja lammutustööde tulemusel tekkivatele jäätmetele üldiselt, hõlmab see ka jäätmeid, mis tekivad eramajapidamistes väiksemate hobiehitus- ja lammutustööde tulemusel.
It is neutral with regard to the public or private status of the operator managing the waste and therefore includes waste from households and other sources that is managed by or on behalf of municipalities or directly by private operators.
Ehitus- ja lammutusjäätmeid tuleks käsitada jäätmetena, mis vastavad otsusega 2014/955/EL kehtestatud ja 4. juuli 2018 seisuga kehtiva jäätmenimistu jaotisesse 17 arvatud jäätmeliikidele.
While the definition of construction and demolition waste refers to waste that results from construction and demolition activities in a general way, it also includes waste arising from minor do-it-yourself construction and demolition activities within private households.
Lisada tuleks materjalide taaskasutamise mõiste, et käsitleda ka muid taaskasutamise viise kui jäätmete energiakasutus ja jäätmete töötlemine materjalideks kütusena või muu energiaallikana kasutamise eesmärgil.