natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States should ensure that their national regulatory authorities or bodies are legally distinct from the government.
Liikmesriigid peaksid tagama, et nende riiklikud regulaatorasutused või -organid on valitsusest juriidiliselt eraldiseisvad.
However, this should not preclude Member States from exercising supervision in accordance with their national constitutional law.
See ei tohiks aga takistada liikmesriike tegemast oma riigiõiguse kohast järelevalvet.
National regulatory authorities or bodies should be considered to have achieved the requisite degree of independence if those authorities or bodies, including those that are constituted as public authorities or bodies, are functionally and effectively independent of their respective governments and of any other public or private body.
Riiklikke regulaatorasutusi või -organeid tuleks käsitada nõutava sõltumatuse taseme saavutanuna siis, kui need asutused või -organid, sealhulgas need, mis on asutatud avaliku sektori asutuste või organitena, on funktsionaalselt ja tegelikult sõltumatud oma vastavast valitsusest ja mis tahes muust avalik-õiguslikust või eraõiguslikust asutusest.
That is considered essential to ensure the impartiality of decisions taken by a national regulatory authority or body.
Seda peetakse oluliseks, et tagada riiklike regulaatorasutuste või -organite tehtud otsuste erapooletus.
The requirement of independence should be without prejudice to the possibility for Member States to establish regulatory authorities that have oversight over different sectors, such as the audiovisual and telecommunications sectors.
Nimetatud sõltumatuse nõue ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust asutada regulaatorasutusi, kes teevad järelevalvet eri sektorite, näiteks audiovisuaalsektori ja telekommunikatsioonisektori üle.
National regulatory authorities or bodies should have the enforcement powers and resources necessary for the fulfilment of their tasks, in terms of staffing, expertise and financial means.
Riiklikel regulaatorasutustel või -organitel peaksid olema nõuete täitmise tagamise volitused ning oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid, st personal, oskusteave ja rahalised vahendid.
The activities of national regulatory authorities or bodies established under Directive 2010/13/EU should ensure respect for the objectives of media pluralism, cultural diversity, consumer protection, the proper functioning of the internal market and the promotion of fair competition.
Direktiivi 2010/13/EL alusel asutatud riiklike regulaatorasutuste või -organite tegevusega tuleks tagada meedia mitmekesisuse, kultuurilise mitmekesisuse, tarbijate kaitse, siseturu nõuetekohase toimimise ja ausa konkurentsi edendamise eesmärkide austamine.
As one of the purposes of audiovisual media services is to serve the interests of individuals and shape public opinion, it is essential that such services are able to inform individuals and society as completely as possible and with the highest level of variety.
Kuna audiovisuaalmeedia teenuste üks eesmärk on teenida üksikisikute huve ning kujundada avalikku arvamust, on väga oluline, et sellised teenused võimaldaksid üksikisikute ja kogu ühiskonna võimalikult täielikku ja mitmekesist teavitamist.
That purpose can only be achieved if editorial decisions remain free from any state interference or influence by national regulatory authorities or bodies that goes beyond the mere implementation of law and which does not serve to safeguard a legally protected right which is to be protected regardless of a particular opinion.
Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes juhul, kui riik ega riiklikud regulaatorasutused ega -organid toimetuslikesse otsustesse kuidagi ei sekku ega mõjuta neid viisil, mis läheb kaugemale õiguse rakendamisest ning mille eesmärk ei ole kaitsta seadusjärgset õigust, mida tuleb kaitsta konkreetsest arvamusest sõltumata.
Effective appeal mechanisms should exist at national level.
Liikmesriigi tasandil peaks olemas olema toimivad edasikaebamise mehhanismid.
The relevant appeal body should be independent from the parties involved.
Asjaomane edasikaebusi menetlev asutus peaks olema kõigist osalevatest pooltest sõltumatu.
Such body may be a court.
Selline asutus võib olla kohus.
The appeal procedure should be without prejudice to the division of competences within national judicial systems.
Kaebuse esitamine ei tohiks piirata pädevuse jagunemist riiklikes kohtusüsteemides.
ERGA's role is to provide technical expertise to the Commission in its work to ensure a consistent implementation of Directive 2010/13/EU in all Member States and to facilitate cooperation among the national regulatory authorities or bodies, and between the national regulatory authorities or bodies and the Commission.
Seetõttu tuleb ERGAt ametlikult tunnustada ja tema osatähtsust direktiiviga 2010/13/EL tugevdada.
ERGA has made a positive contribution to consistent regulatory practice and has provided high-level advice to the Commission on implementation matters.
Seetõttu tuleks ERGA luua nimetatud direktiivi alusel.
This calls for the formal recognition and reinforcement of its role in Directive 2010/13/EU.
Komisjon peaks saama ERGAga vabalt konsulteerida mis tahes küsimustes, mis on seotud audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormidega.
ERGA should therefore be established by virtue of that Directive.
ERGA peaks abistama komisjoni, pakkudes tehnilisi eksperditeadmisi ja andes tehnilist nõu ning hõlbustades parimate tavade jagamist, sealhulgas enese- ja kaasreguleerimise tegevusjuhenditega seoses.
The Commission should be free to consult ERGA on any matter relating to audiovisual media services and video-sharing platforms.
Eelkõige peaks komisjon ERGAga konsulteerima direktiivi 2010/13/EL kohaldamisel, et hõlbustada selle direktiivi ühtset rakendamist.
ERGA should assist the Commission by providing technical expertise and advice and by facilitating the exchange of best practices, including on self- and co-regulatory codes of conduct.
ERGA peaks komisjoni taotluse korral esitama mittesiduvaid arvamusi jurisdiktsiooni kohta ning vastuvõtmise vabadusest erandit tegevate meetmete ja jurisdiktsioonist kõrvalehoidmist käsitlevate meetmete kohta.
In particular, the Commission should consult ERGA in the application of Directive 2010/13/EU with a view to facilitating its convergent implementation.
ERGA peaks samuti suutma anda tehnilist nõu igas audiovisuaalmeedia teenuste raamistikuga seotud regulatiivses küsimuses, sealhulgas vihakõne ja alaealiste kaitse valdkonnas ning suure rasva-, soola-/naatriumi- või suhkrusisaldusega toite käsitlevate audiovisuaalsete äriteadete sisu kohta.
Upon the Commission's request, ERGA should provide non-binding opinions on jurisdiction, on measures derogating from freedom of reception and on measures addressing the circumvention of jurisdiction.
Meediakirjaoskus tähendab oskusi, teadmisi ja arusaamu, mis võimaldavad kodanikel meediat tulemuslikult ja ohutult kasutada.
ERGA should also be able to provide technical advice on any regulatory matter related to the audiovisual media services framework, including in the area of hate speech and the protection of minors, as well as on the content of audiovisual commercial communications for foods high in fat, salt or sodium and sugars.
Et kodanikel oleks ligipääs teabele ning nad saaksid meediasisu vastutustundlikult ja turvaliselt kasutada, kriitiliselt hinnata ning luua, peab neil olema väga hea meediakirjaoskus.
‘Media literacy’ refers to skills, knowledge and understanding that allow citizens to use media effectively and safely.
Meediakirjaoskus ei tohiks olla piiratud vahendite ja tehnoloogia tundmaõppimisega, vaid selle eesmärk peaks olema anda kodanikele kriitilise mõtlemise oskused, mida on vaja hinnangute andmiseks, keeruliste olukordade analüüsimiseks ning arvamuste faktidest eristamiseks.
In order to enable citizens to access information and to use, critically assess and create media content responsibly and safely, citizens need to possess advanced media literacy skills.
Seetõttu on vajalik, et nii meediateenuse osutajad kui ka videojagamisplatvormi teenuste osutajad koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega edendaksid meediakirjaoskust ühiskonna kõigis rühmades, igas vanuses kodanike seas ja kogu meediat hõlmates ning et tehtud edusamme jälgitaks tähelepanelikult.
Media literacy should not be limited to learning about tools and technologies, but should aim to equip citizens with the critical thinking skills required to exercise judgment, analyse complex realities and recognise the difference between opinion and fact.
Direktiiv 2010/13/EL ei piira liikmesriikide kohustust austada ja kaitsta inimväärikust.
It is therefore necessary that both media service providers and video-sharing platforms providers, in cooperation with all relevant stakeholders, promote the development of media literacy in all sections of society, for citizens of all ages, and for all media and that progress in that regard is followed closely.
Sellega austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige hartas tunnustatud põhimõtteid.
Directive 2010/13/EU is without prejudice to the obligation of the Member States to respect and protect human dignity.
Eelkõige püütakse direktiiviga 2010/13/EL tagada, et austataks täielikult õigust sõnavabadusele, ettevõtlusvabadusele ja kohtulikule kontrollile ning õigust edendada hartas sätestatud lapse õiguste kohaldamist.
It respects the fundamental rights and observes the principles recognised, in particular, by the Charter.
Liikmesriikide poolt direktiivi 2010/13/EL alusel võetavate meetmete puhul tuleb austada sõna- ja teabevabadust ning meedia mitmekesisuse põhimõtet, samuti kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse põhimõtet kooskõlas UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga.
In particular, Directive 2010/13/EU seeks to ensure full respect for the right to freedom of expression, the freedom to conduct a business, the right to judicial review and to promote the application of the rights of the child enshrined in the Charter.
Poliitilistele uudistesaadetele ligipääsu õigus on väga oluline, et kaitsta põhivabadust saada teavet ja et tagada liidu vaatajate huvide täielik ja nõuetekohane kaitse.
Any measure taken by Member States under Directive 2010/13/EU is to respect the freedom of expression and information and media pluralism, as well as cultural and linguistic diversity, in accordance with the Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions.
Võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste üha suurenevat tähtsust ühiskonna ja demokraatia seisukohast, tuleks poliitiliste uudiste ülekanded teha liidus piiriüleselt võimalikult laialdaselt kättesaadavaks, piiramata sealjuures autoriõigust käsitlevaid õigusnorme.
The right to access political news programmes is crucial to safeguard the fundamental freedom to receive information and to ensure that the interests of viewers in the Union are fully and properly protected.
Direktiivis 2010/13/EL ei käsitleta rahvusvahelise eraõiguse norme, eelkõige kohtute pädevust reguleerivaid õigusnorme ega lepinguliste ja lepinguväliste kohustuste suhtes kohaldatavat õigust.
Given the ever-growing importance of audiovisual media services for societies and democracy, broadcasts of political news should, to the greatest extent possible, and without prejudice to copyright rules, be made available cross-border in the Union.
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel.
Directive 2010/13/EU does not concern rules of private international law, in particular rules governing the jurisdiction of the courts and the law applicable to contractual and non-contractual obligations.
Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.
In accordance with the Joint Political Declaration of 28 September 2011 of Member States and the Commission on explanatory documents, Member States have undertaken to accompany, in justified cases, the notification of their transposition measures by one or more documents explaining the relationship between the components of a directive and the corresponding parts of national transposition instruments.
Seepärast tuleks direktiivi 2010/13/EL vastavalt muuta,
Directive 2010/13/EU should therefore be amended accordingly,
Artikkel 1
HAVE ADOPTED THIS DIRECTIVE:
Direktiivi 2010/13/EL muudetakse järgmiselt.
Article 1
Artikli 1 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
Directive 2010/13/EU is amended as follows:
punkt a asendatakse järgmisega:
In Article 1, paragraph 1 is amended as follows:
„audiovisuaalmeedia teenus“ – i) teenus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud tähenduses, kui teenuse või selle eristatava osa peamine eesmärk on pakkuda direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punktis a määratletud elektroonilise side võrgu kaudu meediateenuse osutaja toimetusvastutuse all üldsusele teavituslikke, meelelahutuslikke või hariduslikke saateid; selline audiovisuaalmeedia teenus on kas käesoleva lõike punktis e määratletud teleülekanne või käesoleva lõike punktis g määratletud tellitav audiovisuaalmeedia teenus;
“audiovisual media service” means:
lisatakse järgmine punkt:
a service as defined by Articles 56 and 57 of the Treaty on the Functioning of the European Union, where the principal purpose of the service or a dissociable section thereof is devoted to providing programmes, under the editorial responsibility of a media service provider, to the general public, in order to inform, entertain or educate, by means of electronic communications networks within the meaning of point (a) of Article 2 of Directive 2002/21/EC; such an audiovisual media service is either a television broadcast as defined in point (e) of this paragraph or an on-demand audiovisual media service as defined in point (g) of this paragraph;
„videojagamisplatvormi teenus“ – teenus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud tähenduses, mille puhul teenuse või selle eristatava osa peamine eesmärk või teenuse põhiline otstarve on pakkuda üldsusele direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punktis a määratletud elektroonilise side võrgu kaudu teavituslikke, meelelahutuslikke või hariduslikke saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid, mille üle videojagamisplatvormi teenuse osutajal puudub toimetusvastutus ning mille korralduse määrab kindlaks videojagamisplatvormi teenuse osutaja, sealhulgas automaatsete vahendite või algoritmide abil, eelkõige sisu kuvamise, märgistamise ja järjestamisega;“;
audiovisual commercial communication;’;
punkt b asendatakse järgmisega:
the following point is inserted:
„saade“ – heliga või helita liikuvate kujutiste kogum, mis olenemata selle pikkusest moodustab meediateenuse osutaja koostatud kava või kataloogi raames eraldi elemendi, sealhulgas pikad mängufilmid, videoklipid, spordisündmuste ülekanded, komöödiasarjad, dokumentaalfilmid, lastesaated ja algupärane draama;“;
“video-sharing platform service” means a service as defined by Articles 56 and 57 of the Treaty on the Functioning of the European Union, where the principal purpose of the service or of a dissociable section thereof or an essential functionality of the service is devoted to providing programmes, user-generated videos, or both, to the general public, for which the video-sharing platform provider does not have editorial responsibility, in order to inform, entertain or educate, by means of electronic communications networks within the meaning of point (a) of Article 2 of Directive 2002/21/EC and the organisation of which is determined by the video-sharing platform provider, including by automatic means or algorithms in particular by displaying, tagging and sequencing.’;
lisatakse järgmised punktid:
point (b) is replaced by the following:
„kasutaja loodud video“ – heliga või helita liikuvate kujutiste kogum, mis olenemata selle pikkusest moodustab eraldi elemendi, mille kasutaja on loonud ja mille see kasutaja või mõni teine kasutaja on üles laadinud videojagamisplatvormile;
“programme” means a set of moving images with or without sound constituting an individual item, irrespective of its length, within a schedule or a catalogue established by a media service provider, including feature-length films, video clips, sports events, situation comedies, documentaries, children's programmes and original drama;’;
bb) „toimetuslik otsus“ – toimetusvastutuse täitmise eesmärgil regulaarselt tehtav otsus, mis on seotud audiovisuaalmeedia teenuse igapäevase osutamisega;“;
the following points are inserted:
„videojagamisplatvormi teenuse osutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes osutab videojagamisplatvormi teenust;“;
“user-generated video” means a set of moving images with or without sound constituting an individual item, irrespective of its length, that is created by a user and uploaded to a video-sharing platform by that user or any other user;
punkt h asendatakse järgmisega:
(bb) “editorial decision” means a decision which is taken on a regular basis for the purpose of exercising editorial responsibility and linked to the day-to-day operation of the audiovisual media service;’;
„audiovisuaalne äriteade“ – heliga või helita kujutised, mis on mõeldud majandustegevusega tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade, teenuste või maine otseseks või kaudseks reklaamimiseks; sellised kujutised kaasnevad saate või kasutaja loodud videoga või on nendesse lisatud tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enese reklaamimiseks.
“video-sharing platform provider” means the natural or legal person who provides a video-sharing platform service;’;
Audiovisuaalse äriteate vormid on muu hulgas telereklaam, sponsorlus, otsepakkumised ja tootepaigutus;“;
point (h) is replaced by the following:
punkt k asendatakse järgmisega:
“audiovisual commercial communication” means images with or without sound which are designed to promote, directly or indirectly, the goods, services or image of a natural or legal person pursuing an economic activity; such images accompany, or are included in, a programme or user-generated video in return for payment or for similar consideration or for self-promotional purposes.
„sponsorlus“ – audiovisuaalmeedia teenuste või videojagamisplatvormi teenuste osutamises või audiovisuaalteoste tootmises mitteosaleva avalik-õigusliku või eraettevõtja või füüsilise isiku igasugune osalemine audiovisuaalmeedia teenuste, videojagamisplatvormi teenuste, kasutaja loodud videote või saadete rahastamises eesmärgiga reklaamida oma nime, kaubamärki, mainet, tegevust või toodet;“;
Forms of audiovisual commercial communication include, inter alia, television advertising, sponsorship, teleshopping and product placement;’;
punkt m asendatakse järgmisega:
point (k) is replaced by the following:
„tootepaigutus“ – mis tahes vormis audiovisuaalne äriteade, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises selliselt, et seda esitatakse saates või kasutaja loodud videos tasu või muu samalaadse hüvitise eest;“.
“sponsorship” means any contribution made by public or private undertakings or natural persons not engaged in providing audiovisual media services or video-sharing platform services or in producing audiovisual works to the financing of audiovisual media services, video-sharing platform services, user-generated videos or programmes with a view to promoting their name, trade mark, image, activities or products;’;
II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
point (m) is replaced by the following:
„AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSEID REGULEERIVAD ÜLDSÄTTED“.
“product placement” means any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of, or reference to, a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within a programme or a user-generated video in return for payment or for similar consideration;’;
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
the title of Chapter II is replaced by the following:
lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:
‘GENERAL PROVISIONS FOR AUDIOVISUAL MEDIA SERVICES’;
kui meediateenuse osutaja peakorter asub ühes liikmesriigis, kuid audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad toimetuslikud otsused tehakse teises liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat asutatuna selles liikmesriigis, kus töötab oluline osa saadetega seotud audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest.
Article 2 is amended as follows:
Kui oluline osa saadetega seotud audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab mõlemas liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat asutatuna selles liikmesriigis, kus asub tema peakorter.
in paragraph 3, point (b) is replaced by the following:
Kui oluline osa saadetega seotud audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest ei tööta kummaski liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat asutatuna selles liikmesriigis, kus ta kõigepealt alustas oma tegevust, kooskõlas selle liikmesriigi õigusega, tingimusel et ta säilitab selle liikmesriigi majandusega püsiva ja tegeliku sideme;“;
if a media service provider has its head office in one Member State but editorial decisions on the audiovisual media service are taken in another Member State, the media service provider shall be deemed to be established in the Member State where a significant part of the workforce involved in the pursuit of the programme-related audiovisual media service activity operates.
lisatakse järgmised lõiked:
If a significant part of the workforce involved in the pursuit of the programme-related audiovisual media service activity operates in each of those Member States, the media service provider shall be deemed to be established in the Member State where it has its head office.
Liikmesriigid tagavad, et meediateenuse osutajad teavitavad pädevaid riiklikke regulaatorasutusi või -organeid kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada jurisdiktsiooni kindlaksmääramist kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.
If a significant part of the workforce involved in the pursuit of the programme-related audiovisual media service activity operates in neither of those Member States, the media service provider shall be deemed to be established in the Member State where it first began its activity in accordance with the law of that Member State, provided that it maintains a stable and effective link with the economy of that Member State;’;
Liikmesriigid koostavad ja ajakohastavad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate loetelu ning märgivad, millistele lõigetes 2–5 kehtestatud kriteeriumidele nende jurisdiktsioon tugineb.
the following paragraphs are inserted:
Liikmesriigid edastavad komisjonile nimetatud loetelu, sealhulgas võimalikud muudatused.
Member States shall ensure that media service providers inform the competent national regulatory authorities or bodies about any changes that may affect the determination of jurisdiction in accordance with paragraphs 2, 3 and 4.
Komisjon tagab, et sellised loetelud tehakse keskandmebaasi kaudu kättesaadavaks.
Member States shall establish and maintain an up-to-date list of the media service providers under their jurisdiction and indicate on which of the criteria set out in paragraphs 2 to 5 their jurisdiction is based.
Kui loetelude vahel on vasturääkivusi, võtab komisjon lahenduse leidmiseks asjaomaste liikmesriikidega ühendust.
Member States shall communicate that list, including any updates thereto, to the Commission.
Komisjon tagab, et riiklikel regulaatorasutustel või -organitel on juurdepääs kõnealusele andmebaasile.
The Commission shall ensure that such lists are made available in a centralised database.
Komisjon teeb andmebaasis oleva teabe üldsusele kättesaadavaks.
In the event of inconsistencies between the lists, the Commission shall contact the Member States concerned in order to find a solution.
Kui artikli 3 või 4 kohaldamisel ei jõua asjaomased liikmesriigid kokkuleppele, millisel liikmesriigil on jurisdiktsioon, annavad nad komisjonile põhjendamatu viivituseta sellest küsimusest teada.