natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Considering the evolution of the means by which content is disseminated via electronic communications networks, it is important to protect the general public from incitement to terrorism.
Arvestades elektroonilise side võrkude kaudu sisu levitamiseks kasutatavate vahendite arengut, on oluline kaitsta üldsust terrorismile õhutamise eest.
Directive 2010/13/EU should therefore ensure that audiovisual media services do not contain public provocation to commit a terrorist offence.
Seepärast tuleks direktiiviga 2010/13/EL tagada, et audiovisuaalmeedia teenused ei sisalda avalikku üleskutset panna toime terroriakt.
In order to ensure coherence and legal certainty for businesses and Member States' authorities, the notion of ‘public provocation to commit a terrorist offence’ should be understood within the meaning of Directive (EU) 2017/541 of the European Parliament and of the Council.
Järjepidevuse tagamiseks ning ettevõtjatele ja liikmesriikide ametiasutustele õiguskindluse tagamiseks tuleks mõistet „avalik üleskutse panna toime terroriakt“ mõista Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 artiklis 5 esitatud tähenduses.
In order to empower viewers, including parents and minors, to make informed decisions about the content to be watched, it is necessary that media service providers provide sufficient information about content that may impair minors' physical, mental or moral development.
Et vaatajatel, sealhulgas lapsevanematel ja alaealistel, oleks võimalik teha vaadatava sisu kohta teadlikke otsuseid, on vaja, et meediateenuse osutajad esitaksid piisavalt teavet sellise sisu kohta, mis võib kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut.
That could be done, for example, through a system of content descriptors, an acoustic warning, a visual symbol or any other means, describing the nature of the content.
Seda saab teha näiteks sisukirjelduste süsteemi abil, akustilise hoiatuse, visuaalse sümboli või muude vahendite abil, mis kirjeldavad sisu olemust.
The appropriate measures for the protection of minors applicable to television broadcasting services should also apply to on-demand audiovisual media services.
Televisiooniteenuste suhtes alaealiste kaitseks kohaldatavaid asjakohaseid meetmeid tuleks samuti kohaldada tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste suhtes.
That should increase the level of protection.
See peaks tõstma kaitse taset.
The minimum harmonisation approach allows Member States to develop a higher degree of protection for content which may impair the physical, mental or moral development of minors.
Minimaalse ühtlustamise põhimõte võimaldab liikmesriikidel kehtestada kõrgema kaitse taseme sisule, mis võib kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut.
The most harmful content, which may impair the physical, mental or moral development of minors, but is not necessarily a criminal offence, should be subject to the strictest measures such as encryption and effective parental controls, without prejudice to the adoption of stricter measures by Member States.
Kõige kahjulikumale sisule, mis võib kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut, kuid mis ei ole tingimata kuritegu, tuleks kohaldada kõige rangemaid meetmeid, nagu krüpteerimine ja tõhus vanemakontroll, ilma et see piiraks liikmesriikide võimalust võtta veel rangemaid meetmeid.
Regulation (EU) 2016/679 of the European Parliament and the Council recognises that children merit specific protection with regard to the processing of their personal data.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 tunnistatakse, et lapsed väärivad isikuandmete töötlemise kontekstis erilist kaitset.
The establishment of child protection mechanisms by media service providers inevitably leads to the processing of the personal data of minors.
Sellega, et meediateenuse osutajad loovad lapsi kaitsvad süsteemid, kaasneb vältimatult alaealiste isikuandmete töötlemine.
Given that such mechanisms aim at protecting children, personal data of minors processed in the framework of technical child protection measures should not be used for commercial purposes.
Võttes arvesse, et selliste süsteemide eesmärk on lapsi kaitsta, ei tohiks laste kaitsmisele suunatud tehniliste meetmete raames töödeldavaid alaealiste isikuandmeid kasutada ärilistel eesmärkidel.
Ensuring the accessibility of audiovisual content is an essential requirement in the context of the commitments taken under the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities.
Audiovisuaalse sisu ligipääsetavuse tagamine on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni alusel võetud kohustuste seisukohalt oluline nõue.
In the context of Directive 2010/13/EU, the term ‘persons with disabilities’ should be interpreted in light of the nature of the services covered by that Directive, which are audiovisual media services.
Direktiivi 2010/13/EL kontekstis tuleks mõiste „puuetega inimene“ tõlgendamisel võtta arvesse nimetatud direktiiviga reguleeritud teenuste, st audiovisuaalmeedia teenuste laadi.
The right of persons with an impairment and of the elderly to participate and be integrated in the social and cultural life of the Union is linked to the provision of accessible audiovisual media services.
Puuetega ja eakate inimeste õigus osaleda liidu sotsiaal- ja kultuurielus ning olla sellesse kaasatud on seotud ligipääsetavate audiovisuaalmeedia teenuste osutamisega.
Therefore, Member States should, without undue delay, ensure that media service providers under their jurisdiction actively seek to make content accessible to persons with disabilities, in particular with a visual or hearing impairment.
Seetõttu peaksid liikmesriigid põhjendamatu viivituseta tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad meediateenuse osutajad otsiksid aktiivselt võimalusi, et teha sisu ligipääsetavaks puuetega inimestele, eelkõige nägemis- ja kuulmispuudega inimestele.
Accessibility requirements should be met through a progressive and continuous process, while taking into account the practical and unavoidable constraints that could prevent full accessibility, such as programmes or events broadcast in real time.
Ligipääsetavuse nõudeid tuleks täita järk-järgult pideva protsessina, võttes samal ajal arvesse praktilisi ja vältimatuid piiranguid, mis võivad takistada täielikku ligipääsetavust, nagu reaalajas ülekantavad saated või üritused.
In order to measure the progress that media service providers have made in making their services progressively accessible to people with visual or hearing disabilities, Member States should require media service providers established on their territory to report to them on a regular basis.
Selleks et hinnata meediateenuse osutajate edusamme oma teenuste nägemis- ja kuulmispuudega inimestele järkjärgulisel ligipääsetavaks tegemisel, peaksid liikmesriigid nõudma, et nende territooriumil asutatud meediateenuse osutajad annaksid neile korrapäraselt aru.
The means to achieve the accessibility of audiovisual media services under Directive 2010/13/EU should include, but need not be limited to, sign language, subtitling for the deaf and hard of hearing, spoken subtitles, and audio description.
Vahendite hulgas, millega saavutada direktiivi 2010/13/EL kohane ligipääsetavus audiovisuaalmeedia teenustele, peaksid olema muu hulgas viipekeel, subtiitrid kurtidele ja vaegkuuljatele, subtiitrite pealelugemine ja kirjeldustõlge.
However, that Directive does not cover features or services providing access to audiovisual media services, nor does it cover accessibility features of electronic programme guides (EPGs).
Nimetatud direktiiv ei hõlma siiski audiovisuaalmeedia teenustele ligipääsu võimaldavaid elemente või teenuseid ega elektrooniliste saatekavade ligipääsetavuselemente.
Therefore, that Directive is without prejudice to Union law aiming to harmonise the accessibility of services providing access to audiovisual media services, such as websites, online applications and EPGs, or the provision of information on accessibility and in accessible formats.
Seetõttu ei piira nimetatud direktiiv sellise liidu õiguse kohaldamist, mille eesmärk on ühtlustada audiovisuaalmeedia teenustele ligipääsu tagavate teenuste ligipääsetavus, näiteks veebisaidid, võrgurakendused ja elektroonilised saatekavad, või teabe andmine ligipääsetavuse kohta ja sellise teabe esitamine ligipääsetavas vormis.
In some cases, it might not be possible to provide emergency information in a manner that is accessible to persons with disabilities.
Mõnel juhul ei ole võimalik edastada hädaohuteateid puuetega inimestele ligipääsetaval viisil.
However, such exceptional cases should not prevent emergency information from being made public through audiovisual media services.
Sellised erandjuhud ei tohiks takistada hädaohuteadete avaldamist audiovisuaalmeedia teenuste kaudu.
Directive 2010/13/EU is without prejudice to the ability of Member States to impose obligations to ensure the appropriate prominence of content of general interest under defined general interest objectives such as media pluralism, freedom of speech and cultural diversity.
Direktiiviga 2010/13/EL ei piirata liikmesriikide võimalust kehtestada kohustusi, millega tagatakse üldist huvi pakkuva sisu sobiv esiletoomine, järgides kindlaksmääratud üldhuvieesmärke – näiteks meedia mitmekesisus, sõnavabadus ja kultuuriline mitmekesisus.
Such obligations should only be imposed where they are necessary to meet general interest objectives clearly defined by Member States in accordance with Union law.
Selliseid kohustusi tuleks kehtestada ainult juhul, kui need on vajalikud liikmesriigi poolt kooskõlas liidu õigusega selgelt kindlaks määratud üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks.
Where Member States decide to impose rules on appropriate prominence, they should only impose proportionate obligations on undertakings in the interests of legitimate public policy considerations.
Kui liikmesriigid otsustavad kehtestada sobivat esiletoomist käsitlevaid õigusnorme, peaksid nad seoses avaliku poliitika õigustatud huvidega kehtestama ettevõtjatele ainult proportsionaalseid kohustusi.
In order to protect the editorial responsibility of media service providers and the audiovisual value chain, it is essential to be able to guarantee the integrity of programmes and audiovisual media services supplied by media service providers.
Meediateenuse osutajate toimetusvastutuse ja audiovisuaalse väärtusahela kaitsmiseks on oluline, et oleks võimalik tagada meediateenuse osutajate pakutavate saadete ja audiovisuaalmeedia teenuste terviklus.
Programmes and audiovisual media services should not be transmitted in a shortened form, altered or interrupted, or overlaid for commercial purposes, without the explicit consent of the media service provider.
Saateid ja audiovisuaalmeedia teenuseid tuleks edastada ilma neid asjaomase meediateenuse osutaja selge nõusolekuta lühendamata, muutmata, katkestamata või üle katmata.
Member States should ensure that overlays solely initiated or authorised by the recipient of the service for private use, such as overlays resulting from services for individual communications, do not require the consent of the media service provider.
Liikmesriigid peaksid tagama, et teenuse vastuvõtja tehtud või lubatud ja üksnes eratarbeks mõeldud ülekatmised, näiteks isiklikuks teavituseks mõeldud teenustest tulenevad ülekatmised ei vaja meediateenuse osutaja nõusolekut.
Control elements of any user interface necessary for the operation of the device or programme navigation, such as volume bars, search functions, navigation menus or lists of channels, should not be covered.
See ei tohiks puudutada seadme tööks või programmide valimiseks vajalike kasutajaliideste kontrollrakendusi, näiteks helitugevuse regulaatorit, otsingufunktsioone, navigeerimismenüüsid või kanalite loetelusid.
Legitimate overlays, such as warning information, general public interest information, subtitles or commercial communications overlays provided by the media service provider, should also not be covered.
Samuti ei tohiks see puudutada õigustatud ülekatmisi, näiteks hoiatusteateid, avalikes huvides pakutavat teavet, subtiitreid või äriteateid, mida pakub meediateenuse osutaja.
Without prejudice to Article 3(3) of Regulation (EU) 2015/2120 of the European Parliament and of the Council, data compression techniques which reduce the size of a data file and other techniques to adapt a service to the distribution means, such as resolution and coding, without any modification of the content, should not be covered either.
Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2120 artikli 3 lõike 3 kohaldamist, ei tohiks see samuti puudutada andmetihenduse meetodeid, millega sisu muutmata vähendatakse andmefaili suurust, ning teisi meetodeid, millega teenust kohandatakse selle levitamise viisidele (näiteks eraldusvõime ja kodeerimine).
Measures to protect the integrity of programmes and audiovisual media services should be imposed where they are necessary to meet general interest objectives clearly defined by Member States in accordance with Union law.
Saadete ja audiovisuaalmeedia teenuste tervikluse kaitsmise meetmeid tuleks rakendada ainult juhul, kui need on vajalikud liikmesriigi poolt kooskõlas liidu õigusega selgelt kindlaks määratud üldhuvieesmärkide saavutamiseks.
Such measures should impose proportionate obligations on undertakings in the interest of legitimate public policy considerations.
Seoses avaliku poliitika õigustatud huvidega tuleks selliste meetmetega kehtestada ettevõtjatele proportsionaalseid kohustusi.
With the exception of sponsorship and product placement, audiovisual commercial communications for alcoholic beverages in on-demand audiovisual media services should comply with the criteria applicable to television advertising and teleshopping for alcoholic beverages laid down in Directive 2010/13/EU.
Tellitavate audiovisuaalmeedia teenustena edastatavad alkohoolseid jooke käsitlevad audiovisuaalsed äriteated, välja arvatud sponsorlus ja tootepaigutus, peaksid vastama direktiivis 2010/13/EL sätestatud alkohoolsete jookide telereklaami ja otsepakkumise suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele.
The more detailed criteria applicable to television advertising and teleshopping for alcoholic beverages are limited to spot advertising, which is by its nature separated from the programme, and therefore excludes other commercial communications which are linked to the programme or are an integral part of the programme, such as sponsorship and product placement.
Alkohoolsete jookide telereklaami ja otsepakkumise suhtes kohaldatavad üksikasjalikumad kriteeriumid puudutavad üksnes reklaamilõike, mis on laadilt saatest eraldiseisvad ega sisalda seetõttu teisi saatega seotud või saate lahutamatuks osaks olevaid äriteateid, nagu sponsorlus ja tootepaigutus.
Consequently, those criteria should not apply to sponsorship and product placement in on-demand audiovisual media services.
Sellest tulenevalt ei tohiks neid kriteeriume kohaldada tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste kontekstis sponsorluse ja tootepaigutuse suhtes.
Certain widely recognised nutritional guidelines exist at national and international level, such as the World Health Organisation Regional Office for Europe's nutrient profile model, in order to differentiate foods on the basis of their nutritional composition in the context of television advertising of foods to children.
Liikmesriikide ja rahvusvahelisel tasandil on olemas teatavad üldtunnustatud toitumisjuhised, näiteks Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondliku büroo toitainete profiili näidis, mille abil on võimalik eristada toitu selle toitainelise koostise alusel lastele televisioonis toidu reklaamimise kontekstis.
Member States should be encouraged to ensure that self- and co-regulation, including through codes of conduct, is used to effectively reduce the exposure of children to audiovisual commercial communications regarding foods and beverages that are high in salt, sugars, fat, saturated fats or trans-fatty acids or that otherwise do not fit those national or international nutritional guidelines.
Liikmesriike tuleks ärgitada tagama, et enese- ja kaasreguleerimist, sealhulgas tegevusjuhendite kaudu, kasutataks selleks, et tegelikult vähendada laste kokkupuutumist audiovisuaalsete äriteadetega, mis käsitlevad suure soola-, suhkru- rasva-, küllastunud rasvade või transrasvhapete sisaldusega toite ja jooke või ei ole muul viisil kooskõlas nimetatud riiklike või rahvusvaheliste toitumisjuhistega.
Similarly, Member States should be encouraged to ensure that self- and co-regulatory codes of conduct are used to effectively reduce the exposure of children and minors to audiovisual commercial communications for alcoholic beverages.
Sarnaselt tuleks liikmesriike ärgitada tagama, et enese- ja kaasreguleerimise tegevusjuhendeid kasutataks selleks, et tegelikult vähendada laste ja alaealiste kokkupuutumist alkohoolseid jooke käsitlevate audiovisuaalsete äriteadetega.
Certain self- or co-regulatory systems exist at Union and national level in order to market alcoholic beverages responsibly, including in audiovisual commercial communications.
Liidu ja liikmesriikide tasandil on olemas teatavad kaas- või enesereguleerimise süsteemid alkohoolsete jookide vastutustundlikuks turustamiseks, sealhulgas audiovisuaalsetes äriteadetes.
Those systems should be further encouraged, in particular those aiming at ensuring that responsible drinking messages accompany audiovisual commercial communications for alcoholic beverages.
Kõnealuseid süsteeme tuleks veelgi soodustada ja eelkõige tuleks soodustada selliseid süsteeme, mille eesmärk on tagada, et alkohoolseid jooke käsitlevate audiovisuaalsete äriteadetega kaasneks teave vastutustundliku alkoholitarbimise kohta.
It is important that minors are effectively protected from exposure to audiovisual commercial communications relating to the promotion of gambling.
On oluline, et alaealisi kaitstaks tõhusalt hasartmänge reklaamivate audiovisuaalsete äriteadetega kokkupuutumise eest.
In this context, several self- or co-regulatory systems exist at Union and national level for the promotion of responsible gambling, including in audiovisual commercial communications.
Selles kontekstis on liidu ja liikmesriikide tasandil olemas mitmed kaas- või enesereguleerimise süsteemid vastustundliku hasartmängude mängimise propageerimiseks, sealhulgas audiovisuaalsete äriteadete raames.
In order to remove barriers to the free circulation of cross-border services within the Union, it is necessary to ensure the effectiveness of self- and co-regulatory measures aiming, in particular, at protecting consumers or public health.
Selleks et kõrvaldada liidus piiriüleste teenuste vaba liikumist takistavad tõkked, on vaja tagada selliste enese- ja kaasreguleerimise meetmete tõhusus, mille eesmärk on eelkõige tarbijate või rahvatervise kaitse.
The market for television broadcasting has evolved and there is, therefore, a need for more flexibility with regard to audiovisual commercial communications, in particular for quantitative rules for linear audiovisual media services and product placement.
Televisiooniteenuste turg on muutunud ja audiovisuaalsete äriteadete suhtes on vaja olla paindlikum, eelkõige lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste ja tootepaigutuse kvantitatiivsete normide puhul.
The emergence of new services, including those without advertising, has led to a greater choice for viewers, who can easily switch to alternative offers.
Uute teenuste, sealhulgas reklaamita teenuste tekkimine on andnud vaatajatele rohkem valikuid ja nad saavad kergesti hakata kasutama alternatiivseid teenuseid.
The liberalisation of product placement has not brought about the expected take-up of this form of audiovisual commercial communication.
Tootepaigutuse liberaliseerimine ei ole kaasa toonud seda liiki audiovisuaalse äriteate eeldatud kasutuselevõttu.
In particular, the general prohibition of product placement, albeit with some exceptions, has not created legal certainty for media service providers.
Eelkõige ei ole tootepaigutuse üldine keeld teatavate eranditega andnud meediateenuse osutajatele õiguskindlust.
Product placement should thus be allowed in all audiovisual media services and video-sharing platform services, subject to exceptions.
Seega tuleks tootepaigutust lubada kõigi audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuste puhul, kohaldades teatavaid erandeid.
Product placement should not be allowed in news and current affairs programmes, consumer affairs programmes, religious programmes and children's programmes.
Tootepaigutust ei tohiks lubada uudistesaadetes ja aktuaalseid poliitilisi sündmusi käsitlevates saadetes, tarbijaküsimusi käsitlevates saadetes, religioosse sisuga saadetes ja lastesaadetes.
In particular, evidence has shown that product placement and embedded advertisements can affect children's behaviour as children are often not able to recognise the commercial content.
Tõendid näitavad eeskätt seda, et tootepaigutus ja saatesse põimitud reklaamid võivad mõjutada laste käitumist, kuna lapsed sageli ei suuda ärialast sisu ära tunda.
There is thus a need to continue to prohibit product placement in children's programmes.
Seetõttu on vaja jätkuvalt keelata tootepaigutus lastesaadetes.
Consumer affairs programmes are programmes offering advice to viewers or including reviews on the purchase of products and services.
Tarbijaküsimusi käsitlevad saated on saated, mis annavad vaatajatele nõuandeid või sisaldavad ülevaateid toodete ja teenuste ostmise kohta.
Allowing product placement in such programmes would blur the distinction between advertising and editorial content for viewers who may expect a genuine and honest review of products or services in such programmes.
Sellistes saadetes tootepaigutamise lubamine raskendaks vaatajatel reklaami eristamist toimetatavast sisust ja nad võivad eeldada, et kõnealustes saadetes esitatakse tegelik ja aus ülevaade toodetest või teenustest.
Providers of on-demand audiovisual media services should promote the production and distribution of European works by ensuring that their catalogues contain a minimum share of European works and that they are given sufficient prominence.
Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajad peaksid edendama Euroopa päritolu teoste tootmist ja levitamist, tagades, et nende kataloogid sisaldavad teatavas minimaalses osakaalus Euroopa päritolu teoseid ja neid tuuakse piisavalt esile.
The labelling in metadata of audiovisual content that qualifies as a European work should be encouraged so that such metadata are available to media service providers.
Tuleks julgustada metaandmetes sellise audiovisuaalse sisu märgistamist, mis kvalifitseerub Euroopa päritolu teoseks, nii et sellised metaandmed oleksid meediateenuse osutajatele kättesaadavad.
Prominence involves promoting European works through facilitating access to such works.
Esiletoomine tähendab Euroopa päritolu teoste edendamist sellistele toodetele ligipääsu hõlbustamise abil.
Prominence can be ensured through various means such as a dedicated section for European works that is accessible from the service homepage, the possibility to search for European works in the search tool available as part of that service, the use of European works in campaigns of that service or a minimum percentage of European works promoted from that service's catalogue, for example by using banners or similar tools.
Esiletoomist saab tagada eri vahenditega: näiteks Euroopa päritolu teostele pühendatud osa, millele pääseb ligi teenuse kodulehelt, võimalus otsida Euroopa päritolu teoseid kõnealuse teenuse osana kättesaadavas otsingumootoris, Euroopa päritolu teoste kasutamine kõnealuse teenuse kampaaniates või Euroopa päritolu teoste minimaalse osakaalu edendamine kataloogides, näiteks kasutades reklaamiribasid või sarnaseid vahendeid.
In order to ensure adequate levels of investment in European works, Member States should be able to impose financial obligations on media service providers established on their territory.
Selleks et tagada piisavad investeeringud Euroopa päritolu teostesse, peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada oma territooriumil asutatud meediateenuse osutajatele rahalisi kohustusi.