natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (local climate, local economy, local society, responsibilities of the public administration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Kõigi keskkonnajuhtimistavade puhul polnud aga võimalik tipptaseme võrdlusaluseid kindlaks määrata, sest mõnes valdkonnas olid kättesaadavad andmed piiratud või kuna konkreetsed tingimused (kohalik kliima, majandus või ühiskond, haldusorganite kohustused jne) erinevad sellisel määral, et tipptaseme võrdlusalusel poleks mõtet.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Osa näitajaid ja võrdlusaluseid on olulised rohkem kui ühe parima keskkonnajuhtimistava seisukohalt ning seepärast korratakse neid, kui see on vajalik.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Neljandas peatükis esitatakse ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajatega, juurdekuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the public administration sector.
Sektori võrdlusdokumendis käsitletakse avaliku halduse sektori tegevuse keskkonnatoimet.
In this document, the public administration sector includes organisations belonging mainly to the following NACE code division (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Käesoleva dokumendi tähenduses moodustub avaliku halduse sektor organisatsioonidest, mis kuuluvad peamiselt järgmisesse Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodiga tähistatud osasse (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile):
NACE code 84: Public administration and defence; compulsory social security.
NACE kood 84: avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus.
Organisations registered under this NACE code are the target group of this document.
Selle NACE koodi all registreeritud organisatsioonid on käesoleva dokumendi sihtrühm.
In addition, the best environmental management practices identified in this SRD can be of inspiration also for other organisations, such as public owned companies or private companies delivering services on behalf of public administrations.
Ühtlasi võivad selles sektori võrdlusdokumendis kindlaks määratud parimad keskkonnajuhtimistavad pakkuda inspiratsiooni ka teistele organisatsioonidele, näiteks riigi või eraettevõtjatele, kes osutavad teenuseid haldusorganite nimel.
These may belong, among others, to the following NACE code divisions:
Need ettevõtjad võivad muu hulgas kuuluda järgmistesse NACE koodiga tähistatud osadesse:
NACE code 2: Forestry, logging,
NACE kood 2: metsamajandus ja metsavarumine;
NACE code 36: Water collection, treatment and supply,
NACE kood 36: veekogumine, -töötlus ja -varustus;
NACE code 37: Sewerage,
NACE kood 37: kanalisatsioon;
NACE code 38: Waste collection, treatment and disposal activities; materials recovery,
NACE kood 38: jäätmekogumine, -töötlus ja -kõrvaldus; materjalide taaskasutusele võtmine;
NACE code 39: Remediation activities and other waste management services,
NACE kood 39: saastekäitlus ja muud jäätmekäitlustegevused;
NACE code 41.2: Construction of residential and non-residential buildings,
NACE kood 41.2: elamute ja mitteeluhoonete ehitus;
NACE code 49.3.1: Urban and suburban passenger land transport.
NACE kood 49.3.1: sõitjate asulasisene ja linnalähitransport.
This SRD targets a number of aspects which are relevant for all types of public administrations, such as the environmental performance of offices, the energy efficiency of public buildings and green public procurement (i.e. Sections 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 and 3.11).
Selles sektori võrdlusdokumendis käsitletakse mitut aspekti, mis on igat liiki haldusorganite seisukohast asjakohased, sealhulgas kontorite keskkonnatoime, üldkasutatavate hoonete energiatõhusus ja keskkonnahoidlikud riigihanked (st punktid 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 ja 3.11).
All public administrations at local, regional, national and international level are invited to consult these sections of the document.
Kõiki kohaliku, piirkondliku, riikliku ja rahvusvahelise tasandi haldusorganeid kutsutakse üles nende dokumendi punktidega tutvuma.
However, effective environmental management for a public administration needs also to address its core business, where the largest environmental benefits can be achieved.
Haldusorgani tõhusal keskkonnajuhtimisel tuleb aga keskenduda ka haldusorgani põhitegevusele, millega seoses on võimalik saavutada suurim keskkonnakasu.
This document aims at easing this task for local authorities and municipalities focusing on best practices that are relevant for their role and the services they provide directly or indirectly to their inhabitants (e.g. waste water treatment, local public transport).
Käesoleva dokumendi eesmärk on muuta see ülesanne kohalikele omavalitsustele ja omavalitsusüksustele lihtsamaks, pöörates tähelepanu parimatele tavadele, mis on olulised nende rolli seisukohast ja teenuste seisukohast, mida nad otseselt või kaudselt oma elanikele osutavad (nt reovee puhastamine, kohalik ühistransport).
Local authorities are specifically targeted because they make up the highest share of public administrations in the EU and it is at the local level that there is the highest potential for replicability and learning from best practices.
Keskendutakse konkreetselt kohalikele omavalitsustele, kuna nende osakaal on ELi haldusorganite hulgas kõige suurem ning kohalikul tasemel on suurim võimalus parimaid tavasid korrata ja neist õppida.
The main environmental aspects, the associated environmental pressures and the corresponding relevant sections of the document are presented in the table below.
Peamised keskkonnaaspektid, nendega seotud survetegurid ja dokumendi punktid, milles neid käsitletakse, on esitatud alljärgnevas tabelis.
The environmental aspects listed were selected as the most relevant in the sector.
Välja valiti sektori kõige asjakohasemad keskkonnaaspektid.
However, the environmental aspects to be managed by each specific public administration should be assessed on a case-by-case basis.
Siiski tuleks konkreetsete haldusorganite hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata juhtumipõhiselt.
No distinction is made in the table below between direct and indirect environmental aspects, because the operations that are carried out in-house and those that are outsourced vary from case to case.
Tabelis pole eristatud otseseid ja kaudseid keskkonnaaspekte, sest asutusesiseselt ja allhanke korras tehtavad toimingud on eri juhtumite puhul erinevad.
Moreover, many environmental aspects can be considered both direct and indirect, since they refer directly to the activities of the public administration but also to all the activities of residents, companies and organisations in the territory administered or served by the public administration.
Ühtlasi võib paljusid keskkonnaaspekte pidada nii otsesteks kui ka kaudseteks, kuna need viitavad otseselt haldusorgani tegevusele, aga ka elanike, ettevõtjate ja organisatsioonide tegevusele territooriumil, mida haldusorgan haldab või teenindab.
The most relevant environmental aspects and pressures for public administrations and how these are addressed in this document
Haldusorganite kõige asjakohasemad keskkonnaaspektid ja survetegurid ning punktid, milles neid selles dokumendis käsitletakse
Related main environmental pressure
Peamised seotud survetegurid
Relevant sections of the SRD
Sektori võrdlusdokumendi asjaomased punktid
Operate offices
Kontorite töös hoidmine
Emissions to air (CO, SO2, NOx, particulate matter, etc.)
Õhku eralduvad saasteained (CO, SO2, NOx, tahked osakesed jne)
Resource depletion
Ressursside ammendumine
Section 3.1
Punkt 3.1
Steer energy use in the territory administered and manage own energy use
Hallatava piirkonna ja enda energiakasutuse juhtimine
Section 3.2
Punkt 3.2
Manage mobility and/or public transport
Liikuvuse ja/või ühistranspordi haldamine
Section 3.3
Punkt 3.3
Plan land use and manage green urban areas
Maakasutuse planeerimine ja linnade rohealade haldamine
Biodiversity loss
Elurikkuse vähenemine
Sections 3.4 and 3.5
Punktid 3.4 ja 3.5
Manage ambient air quality and noise
Välisõhu kvaliteedi ja müra kontrollimine
Noise generation
Müra teke
Sections 3.6 and 3.7
Punktid 3.6 ja 3.7
Section 3.8
Punkt 3.8
Supply of potable water
Joogiveevarustus
Section 3.9
Punkt 3.9
Manage waste water treatment
Reovee puhastamise haldamine
Emissions to water (BOD, COD, micropollutants, etc.)
Heide vette (BHT, KHT, mikrosaasteained jne)
Section 3.10
Punkt 3.10
Procure goods and services
Kaupade ja teenuste hankimine
Section 3.11
Punkt 3.11
Promote environmental behaviour of residents and businesses
Elanike ja ettevõtjate keskkonnakäitumise parandamine
Emissions to water (COD, BOD, micropollutants, etc.)
Heide vette (BHT, KHT, mikrosaasteained jne)
Section 3.12
Punkt 3.12
The best environmental management practices (BEMPs) described in chapter 3 were identified as the most relevant techniques, actions and measures that public administrations can implement to improve their environmental performance for each of the environmental aspects listed in the table above.
Parimad keskkonnajuhtimistavad, mida on kirjeldatud 3. peatükis, määrati kindlaks kõige asjakohasemate tehnikate, tegevuste ja meetmetena, mida haldusorganid saavad rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks seoses iga tabelis (vt eespool) loetletud keskkonnaaspektiga.
In their identification, the specific challenges and opportunities of public bodies, compared to private companies were taken into account.
Nende kindlaksmääramisel võeti arvesse avalik-õiguslike asutuste konkreetseid probleeme ja võimalusi võrreldes eraettevõtjatega.
These include, among others:
Nende alla kuuluvad muu hulgas:
more rigid procurement procedures,
rangemad hankemenetlused;
strict funding rules,
karmid rahastamiseeskirjad;
need of longer time periods to implement decisions,
otsuste rakendamiseks vajalik pikem aeg;
legacy infrastructure,
vana taristu;
limited budget,
piiratud eelarve;
but also:
aga ka:
the possibility to accept longer term paybacks,
võimalus leppida pikemate tasuvusperioodidega;
the possibility to give priority to choices that result in societal benefits rather than financial paybacks,
võimalus eelistada valikuid, mis toovad kaasa kasu ühiskonnale, mitte rahalise kasu;
stability of staff,
personali püsivus;
the opportunities for economies of scale in case of cooperation among different public administration at local, regional or national level.
võimalused mastaabisäästuks kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi haldusorganite koostöö korral.
When considering the implementation of any of the BEMPs presented in this document, local authorities need to consider their specific challenges and how to take advantage of the specific opportunities available.
Selles dokumendis esitatud keskkonnajuhtimistavade rakendamisel peavad kohalikud omavalitsused võtma arvesse oma konkreetseid probleeme ning seda, kuidas konkreetseid olemasolevaid võimalusi ära kasutada.
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE PUBLIC ADMINISTRATION SECTOR
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED AVALIKU HALDUSE SEKTORIS
Best environmental management practices for sustainable offices
Parimad keskkonnajuhtimistavad säästlikele kontoritele
This section is targeted to all public administrations having office-based operations.
See punkt on suunatud kõigile haldusorganitele, kes teevad oma toiminguid kontoris.
Managing and minimising energy use
Energiakasutuse juhtimine ja minimeerimine
It is BEMP to implement energy management according to the principles of the ‘plan, do, check, act’ cycle in offices owned or managed by the public administration by:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub tsükli „planeeri, teosta, kontrolli, tegutse“ põhimõtete kohane energiajuhtimise rakendamine kontorites, mille omanikud või haldajad on haldusorganid, kasutades järgmisi meetmeid:
collecting frequently or monitoring constantly energy use data; data can be collected at building level, per building area (e.g. lobby, offices, canteen/bar), per type of energy source (e.g. gas, electricity) and per end-use category (e.g. lighting, space heating),
energiakasutuse andmete sage kogumine või pidev jälgimine; andmeid võib koguda ehitise tasandil ruumide põhjal (nt fuajee, kontoriruumid, söökla/kohvik), energiaallikate põhjal (nt gaas, elekter) ja lõppkasutuse kategooriate põhjal (nt valgustus, ruumiküte);
analysing the data, setting targets, identifying benchmarks and using them for comparing actual energy use performance,
andmete analüüsimine, eesmärkide seadmine, võrdlusaluste kindlaksmääramine ja nende võrdlemine tegeliku energiakasutusega;
defining a strategy and action plan for the improvement of the energy performance of the office building (see Sections 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).
strateegia ja tegevuskava koostamine kontorihoone energiatõhususe parandamiseks (vt punktid 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).
This BEMP is broadly applicable to office buildings owned or managed by public administrations.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kontorihoonetes, mille omanikud või haldajad on haldusorganid.
However, actions that may arise from implementing this BEMP may be more limited in rented buildings.
Renditud hoonete puhul võivad selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamisega seotud meetmed olla aga piiratumad.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Environmental performance indicators
Keskkonnatoime näitajad
Benchmarks of excellence
Tipptaseme võrdlusalused
(i1) Total annual energy use per unit of floor area, expressed as final energy (kWh/m2/year).
i1) Kogu aastane energiakasutus põrandapinna pindalaühiku kohta, väljendatud lõppenergiana (kWh/m2 aastas).
If available, this can also be broken down into:
Kui andmed on olemas, võib energiakasutuse jaotada ka järgmiselt:
space heating (kWh/m2/year)
ruumiküte (kWh/m2 aastas)
space cooling (kWh/m2/year)
ruumijahutus (kWh/m2 aastas)
lighting (kWh/m2/year)
valgustus (kWh/m2 aastas)
other electricity uses (kWh/m2/year)
muu elektrikasutus (kWh/m2 aastas)
(i2) Total annual energy use per full time equivalent (FTE) employee, expressed as final energy (kWh/FTE/year).
i2) Kogu aastane energiakasutus täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta, väljendatud lõppenergiana (kWh/TTT aastas).
space heating (kWh/FTE/year)
ruumiküte (kWh/TTT aastas)
space cooling (kWh/FTE/year)
ruumijahutus (kWh/TTT aastas)
lighting (kWh/FTE/year)
valgustus (kWh/TTT aastas)
other electricity uses (kWh/FTE/year)
muu elektrikasutus (kWh/TTT aastas)
(i3) Total annual primary energy use per floor area or full time equivalent (FTE) employee (kWh/m2/year, kWh/FTE/year)
i3) Kogu aastane primaarenergia kasutus põrandapinna või täistööajale taandatud töötaja kohta (kWh/m2 aastas, kWh/TTT aastas)
(i4) Total annual greenhouse gas emissions per floor area or full time equivalent (FTE) employee (kg CO2eq/m2/year, kg CO2eq/FTE/year)
i4) Kogu aastane kasvuhoonegaaside heide põrandapinna või täistööajale taandatud töötaja kohta (kg CO2ekvivalenti/m2 aastas, kg CO2ekvivalenti/TTT aastas)
Managing and minimising water use
Veekasutuse reguleerimine ja minimeerimine
It is BEMP to implement water management according to the principles of the ‘plan, do, check, act’ cycle in offices owned or managed by the public administration by:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub tsükli „planeeri, teosta, kontrolli, tegutse“ põhimõtete kohane veemajanduse rakendamine kontorites, mille omanikud või haldajad on haldusorganid, kasutades järgmisi meetmeid:
collecting frequently or monitoring constantly water use data; data can be collected at building level, per relevant building area where water is used (e.g. lobby, offices, canteen/bar), and per end-use category (e.g. restrooms, kitchens),
veekasutuse andmete sage kogumine või pidev jälgimine; andmeid võib koguda ehitise tasandil asjakohaste ruumide põhjal, kus vett kasutatakse (nt fuajee, kontoriruumid, söökla/kohvik), ja lõppkasutuse kategooriate põhjal (nt tualetid, köögid);
analysing the data, setting targets, identifying benchmarks and using them for comparison with actual water use,
andmete analüüsimine, eesmärkide seadmine, võrdlusaluste kindlaksmääramine ja nende võrdlemine tegeliku veekasutusega;
defining a strategy and action plan for the reduction of water use (e.g. installing water efficient taps, showers and pressure reducing valves, regularly maintaining them, installing rainwater harvesting systems).
strateegia ja tegevuskava koostamine veekasutuse vähendamiseks (nt tõhusa veekasutusega kraanide, duššide ja rõhureduktorite paigaldamisega, nende korrapärase hooldamisega, vihmavee kogumise süsteemide paigaldamisega).
This BEMP is broadly applicable to office buildings owned or managed by public administrations, provided that costs for installation and maintenance of systems for monitoring and collecting water use data are paid back by the expected water savings achievable.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kontorihoonetes, mille omanikud või haldajad on haldusorganid, tingimusel et eeldatavalt saavutatav veesääst korvab veekasutuse andmete jälgimise ja kogumise süsteemide paigaldamise ja hooldamise kulud.
In rented buildings, actions that may arise from implementing this BEMP may be more limited.
Renditud hoonete puhul võivad selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamisega seotud meetmed olla piiratumad.
(i5) Total annual water use per full time equivalent (FTE) employee (m3/FTE/year), split into (if relevant):
i5) Kogu veekasutus aastas täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta (m3/TTT aastas), liigitatuna järgmiselt (kui see on asjakohane):
mains water use (m3/FTE/year)
kraanivee kasutus (m3/TTT aastas)
harvested rainwater use (m3/FTE/year)
kogutud vihmavee kasutus (m3/TTT aastas)
recycled greywater use (m3/FTE/year)
ringlussevõetud hallvee kasutus (m3/TTT aastas)
(i6) Total annual water use per internal floor space (m3/m2/year), split into (if relevant):
i6) Kogu veekasutus aastas siseruumide põrandapinna kohta (m3/m2 aastas), liigitatuna järgmiselt (kui see on asjakohane):
mains water use (m3/m2/year)
kraanivee kasutus (m3/m2 aastas)
harvested rainwater use (m3/m2/year)
kogutud vihmavee kasutus (m3/m2 aastas)
recycled greywater use (m3/m2/year)
ringlussevõetud hallvee kasutus (m3/m2 aastas)
(b1) Total water use in office buildings is lower than 6,4 m3/full time equivalent employee/year
b1) Kontorihoonete kogu veekasutus on väiksem kui 6,4 m3 täistööajale taandatud töötaja kohta aastas
Managing and minimising waste production
Jäätmetekke reguleerimine ja minimeerimine
It is BEMP to implement advanced waste management in offices owned or managed by public administrations, based on:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub täiustatud jäätmekäitluse rakendamine kontorihoonetes, mille omanikud või haldajad on haldusorganid, kasutades järgmisi meetmeid:
prevention: establish paperless procedures and archives, ensure durability of equipment and consumables (e.g. via green public procurement, see Section 3.11), enable reuse of office furniture and equipment (e.g. setup of an online inventory of available equipment, furniture and stationery that are no longer needed and ensuring that all services and staff look there before purchasing new items; providing professional cleaning, repair and maintenance to extend lifetime); incentivize staff to use reusable cups instead of single use plastics; provide water fountains (without plastic cups) instead of plastic bottles in meetings or public spaces,
ennetamine: paberivabade menetluste kehtestamine ja paberivabade arhiivide loomine, seadmete ja tarbekaupade kestvuse tagamine (nt keskkonnahoidlike riigihangetega, vt punkt 3.11), kontorimööbli ja -seadmete korduskasutamise võimaldamine (nt internetipõhise loetelu loomisega olemasolevate seadmete, mööbli ja kirjatarvete kohta, mida enam ei vajata, ning tagamisega, et kõik teenistused ja töötajad vaatavad selle enne uute asjade ostmist läbi; professionaalse puhastuse, paranduse ja hoolduse tagamisega, et nende eluiga pikendada); töötajate motiveerimine tarvitama ühekordselt kasutatavate plasttopside asemel korduskasutatavaid topse; plastpudelite asemel (ilma plasttopsideta) veeautomaatide kättesaadavaks tegemine koosolekutel ja üldkasutatavates ruumides;
segregation: easy access to recycling bins for all the most common waste types and establishment of recycling points for all other waste types, in order to minimise residual waste generation; purchase equipment and consumables made with recyclable materials,
sortimine: lihtsa juurdepääsu võimaldamine kõige levinumate jäätmeliikide konteineritele ja kõigi muude jäätmeliikide kogumispunktidele, et vähendada jäätmejääkide teket; ringlussevõetavatest materjalidest seadmete ja tarbekaupade ostmine;
monitoring: regular accounting of quantities of waste generated by waste type, covering all types of waste (e.g. separately collected fractions, residual waste, hazardous waste); this can be achieved thanks to appropriate strategies and the involvement of staff from different services.
seire: tekkinud jäätmete kohta jäätmeliikide kaupa korrapärase arvestuse pidamine, mis hõlmab kõiki jäätmeliike (nt liigiti kogutud jäätmed, jäätmejäägid, ohtlikud jäätmed); selle saavutamine on võimalik asjakohaste strateegiatega ja eri teenistuste töötajate kaasamise abil.
This BEMP is applicable to all public administrations, and specific to office activity.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab kohaldada kõigis haldusorganites ja see on suunatud kontorite tegevusele.
The specific measure implemented (e.g. the different fractions into which waste is segregated) should reflect the specific conditions (e.g. types of waste generated, local availability of recycling services for particular waste types, local legislation and waste management costs).
Konkreetsed rakendatavad meetmed (nt liigid, mille kaupa jäätmed sorditakse) peaks kajastama konkreetseid tingimusi (nt tekkivate jäätmete liigid, konkreetsete jäätmeliikide ringlussevõtmise teenuste kohalik kättesaadavus, kohalikud õigusaktid ja jäätmekäitluse kulud).
(i7) Total annual office waste generation per full time equivalent (FTE) employee (kg/FTE/year)
i7) Kogu kontorijäätmete teke täistööajale taandatud töötaja (TTT) kohta (kg/TTT aastas)
(i8) Total annual amount of furniture, equipment and stationery that is reused (kg/FTE/year, EUR of avoided purchase/FTE/year)
i8) Kogu mööbel, seadmed ja kirjatarbed, mida aastas korduskasutatakse (kg/TTT aastas, tegemata jäänud ostud eurodes TTT kohta aastas)
(i9) Office waste sent for recycling as % of total waste by weight (%)
i9) Ringlussevõttu saadetud kontorijäätmed protsendina jäätmete kogukaalust (%)
(i10) Residual office waste as % of total waste by weight (%)
i10) Kontori jäätmejäägid protsendina jäätmete kogukaalust (%)
(b2) Zero waste generated in the office buildings is sent to landfill
b2) Kontorihoonetes tekkinud jäätmetest ei saadeta midagi prügilasse
(b3) Total waste generation in office buildings is lower than 200 kg/full time equivalent employee/year
b3) Kontorihoonete kogu jäätmeteke on väiksem kui 200 kg täistööajale taandatud töötaja kohta aastas
Minimising the consumption of office paper and consumables
Kontoripaberi ja tarbekaupade tarbimise minimeerimine
It is BEMP to:
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub: