natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Guidelines for the Employment Policies are consistent with the Stability and Growth Pact, the existing Union legislation and various Union initiatives, including the Council recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee, the Council Recommendation of 15 February 2016 on the integration of the long-term unemployed into the labour market, the Council Recommendation of 19 December 2016 on Upskilling Pathways and the Council Recommendation of 15 March 2018 on a European Framework for Quality and Effective Apprenticeships.
Tööhõivepoliitika suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja erinevate liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitusega noortegarantii loomise kohta, nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitusega, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitusega oskuste täiendamise meetme kohta ning nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitusega kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta.
The European Semester combines the different instruments in an overarching framework for integrated multilateral surveillance of economic, budgetary, employment and social policies and aims to achieve the Europe 2020 targets, including those concerning employment, education and poverty reduction, as set out in Council Decision 2010/707/EU.
Euroopa poolaasta koondab need eri vahendid majandus-, eelarve-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks ning püüdleb strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, sealhulgas nõukogu otsuses 2010/707/EL esitatud tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise eesmärkide saavutamise poole.
While promoting the policy objectives of boosting investments, pursuing structural reforms, and ensuring responsible fiscal policies, the European Semester has been continuously reinforced and streamlined since 2015.
Edendades poliitikaeesmärke, milleks on investeeringute hoogustamine, struktuurireformide jätkamine ja vastutustundliku eelarvepoliitika tagamine, on Euroopa poolaasta tegevust alates 2015. aastast jätkuvalt tugevdatud ja ühtlustatud.
Its employment and social focus has notably been strengthened, and dialogue with the Member States, the social partners and representatives of civil society has been deepened.
Eelkõige on tugevdatud selle tööhõive- ja sotsiaalfookust ning elavdatud liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega peetavat dialoogi.
The Union's recovery from the economic crisis is supporting positive labour market trends, but important challenges and disparities in economic and social performance remain between and within Member States.
See, et liit taastub majanduskriisist, on toeks positiivsetele tööturutrendidele, kuid liikmesriikide vahel ja liikmesriikides on endiselt suuri probleeme ja erinevusi majandus- ja sotsiaalvaldkonna tulemustes.
The crisis underscored the close interdependence of the Member States' economies and labour markets.
Kriis tõi selgelt esile liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse.
This requires coordinated, ambitious and effective policy action at both Union and national levels, in accordance with the TFEU and the Union's provisions on economic governance.
Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tõhusaid poliitilisi meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta.
Combining supply- and demand-side measures, such policy action should encompass a boost for investment, a renewed commitment to appropriately sequenced structural reforms that improve productivity, growth performance, social cohesion and economic resilience in the face of shocks and the exercise of fiscal responsibility, while taking into account their employment and social impact.
Sellised pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid muu hulgas elavdama investeeringuid, kinnitama õiges järjekorras struktuurireformide (millega suurendatakse tootlikkust, elavdatakse majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduslikku vastupanuvõimet kriisidele) elluviimise kohustust ning täitma eelarvepoliitilisi kohustusi, võttes samal ajal arvesse tööhõivealast ja sotsiaalset mõju.
Reforms to the labour market, including the national wage-setting mechanisms, should follow national practices of social dialogue and allow the necessary opportunity for a broad consideration of socioeconomic issues, including improvements in competitiveness, job creation, life-long learning and training policies, as well as real incomes.
Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigi sotsiaaldialoogi pidamise tavasid ja võimaldama vajalikku põhjalikku tähelepanu sotsiaal-majanduslikele küsimustele, sealhulgas konkurentsivõime parandamisele, töökohtade loomisele, elukestvale õppele ja koolituspoliitikale ning reaaltulule.
Member States and the Union should also address the social consequences of the economic and financial crisis and aim to build an inclusive society in which people are empowered to anticipate and manage change, and in which they can actively participate in society and the economy, as outlined in Commission Recommendation 2008/867/EC.
Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka majandus- ja finantskriisi sotsiaalseid tagajärgi ning seadma eesmärgiks ehitada üles kaasav ühiskond, mis võimaldab inimestel olla muutusteks valmis ja nendega toime tulla, nii et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda, nagu on märgitud ka komisjoni soovituses 2008/867/EÜ.
Inequality and discrimination should be tackled.
Samuti vajab käsitlemist ebavõrduse ja diskrimineerimise küsimus.
Access and opportunities for all should be ensured and poverty and social exclusion (including that of children) should be reduced, in particular by ensuring an effective functioning of labour markets and of social protection systems and by removing barriers to education, training and labour-market participation, including investments in early childhood education and care.
Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused ning vähendada tuleks (ka laste) vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemide tõhusa toimimise ning kõrvaldades hariduse omandamise, koolituse saamise ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas investeerides alusharidusse ja lapsehoidu.
The potential of people with disabilities to contribute to economic growth and social development should be further realised.
Tuleks paremini ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel.
As new economic and business models take hold in Union workplaces, employment relationships are also changing.
Kui liidu töökohtadel juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted.
Member States should ensure that employment relationships stemming from new forms of work maintain and strengthen Europe's social model.
Liikmesriigid peaksid tagama, et uutest töövormidest tulenevate töösuhete puhul säiliks ja tugevneks Euroopa sotsiaalmudel.
On 17 November 2017, the European Parliament, the Council and the Commission signed an inter-institutional proclamation for a European Pillar of Social Rights, following an extensive and broad public consultation.
Laiaulatusliku avaliku konsultatsiooni järel avaldasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 institutsioonide ühise teadaande Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta.
The Pillar sets out twenty principles and rights to support well-functioning and fair labour markets and welfare systems.
Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme.
They are structured around three categories: equal opportunities and access to the labour market, fair working conditions and social protection and inclusion.
Põhimõtted on jagatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus.
The Pillar constitutes a reference framework to monitor the employment and social performance of Member States, to drive reforms at national level and to serve as a compass for a renewed process of convergence across Europe.
Sammas kujutab endast raamistikku liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajate jälgimiseks, riigi tasandi reformide edendamiseks ning teenäitajat Euroopa uuendatud lähenemisprotsessis.
Given the relevance of these principles for the coordination of structural policies, the employment guidelines are aligned with the European Pillar of Social Rights principles.
Võttes arvesse nimetatud põhimõtete olulisust struktuuripoliitika kooskõlastamisel, on tööhõivesuunised viidud kooskõlla Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega.
The European Pillar of Social Rights is accompanied by a scoreboard that should monitor the implementation and progress of the Pillar by tracking trends and performances across Member States and assess progress towards upward socioeconomic convergence.
Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kaasneb tulemustabel, mille alusel tuleks jälgida samba rakendamist ja edusamme, hoides silma peal liikmesriikide suundumustel ja tulemustel ning hinnates sotsiaal-majandusliku lähenemise suunas tehtavaid samme.
This analysis will feed into the European semester of economic policy coordination, where appropriate.
Analüüsitulemusi kasutatakse asjakohasel juhul majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta juures.
The Integrated Guidelines should form the basis for country-specific recommendations that the Council may address to the Member States.
Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada.
Member States should make full use of the European Social Fund and other Union funds to foster employment, social inclusion, upskilling of the workforce, lifelong learning and education and to improve public administration.
Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muid liidu vahendeid, et edendada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, tööjõu oskuste täiendamist, elukestvat õpet ja haridust ning parandada avalikku haldust.
While the Integrated Guidelines are addressed to Member States and the Union, they should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely involving parliaments, as well as the social partners and representatives of civil society.
Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor how the relevant policies are implemented in light of the guidelines for employment policies, in line with their respective Treaty-based mandates.
Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima, kuidas tööhõivepoliitika suuniseid võetakse asjaomaste poliitikate rakendamisel arvesse.
These committees and other Council preparatory bodies involved in the coordination of economic and social policies should work together closely.
Nimetatud komiteed ning teised majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad nõukogu ettevalmistavad asutused peaksid tegema omavahel tihedat koostööd.
Policy dialogue between the European Parliament, the Council and the Commission should be maintained, in particular as regards the guidelines for the employment policies of the Member States.
Tuleks jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist poliitikadialoogi, eelkõige liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste osas.
The Social Protection Committee was consulted,
Sotsiaalkaitsekomiteega on konsulteeritud,
These guidelines shall form part of the Europe 2020 integrated guidelines.
Suunised on osa strateegia „Euroopa 2020“ koondsuunistest.
The Member States shall take the guidelines set out in the Annex into account in their employment policies and reform programmes, which shall be reported in line with Article 148(3) TFEU.
Liikmesriigid võtavad lisas esitatud suuniseid arvesse oma tööhõivepoliitikas ja reformikavades, millest antakse aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikele 3.
Opinion of 19 April 2018 (not yet published in the Official Journal).
19. aprilli 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 14 March 2018 (not yet published in the Official Journal).
14. märtsi 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 3 May 2018 (not yet published in the Official Journal).
3. mai 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Council Recommendation (EU) 2015/1184 of 14 July 2015 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the European Union (OJ L 192, 18.7.2015, p. 27).
Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).
OJ C 120, 26.4.2013, p. 1.
ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.
OJ C 67, 20.2.2016, p. 1.
ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.
OJ C 484, 24.12.2016, p. 1.
ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.
OJ C 153, 2.5.2018, p. 1.
ELT C 153, 2.5.2018, lk 1.
Council Decision 2010/707/EU of 21 October 2010 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 308, 24.11.2010, p. 46).
Nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308, 24.11.2010, lk 46).
Commission Recommendation 2008/867/EC of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market (OJ L 307, 18.11.2008, p. 11).
Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (ELT L 307, 18.11.2008, lk 11).
OJ C 428, 13.12.2017, p. 10.
ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.
Guideline 5: Boosting the demand for labour
Suunis 5.
Member States should facilitate the creation of quality jobs, including by reducing the barriers that businesses face in hiring people, by fostering responsible entrepreneurship and genuine self-employment and, in particular, by supporting the creation and growth of micro and small enterprises.
Tööjõunõudluse suurendamine
Member States should actively promote the social economy and foster social innovation.
Liikmesriigid peaksid hõlbustama kvaliteetsete töökohtade loomist: vähendama muu hulgas ettevõtjate takistusi inimeste palkamisel, edendama vastutustundlikku ettevõtlust ja tõelise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ning eelkõige soodustama mikro- ja väikeste ettevõtjate loomist ja arendamist.
Member States should encourage those innovative forms of work which create quality job opportunities.
Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.
The tax burden should be shifted away from labour to other sources of taxation that are less detrimental to employment and growth, taking account of the redistributive effect of the tax system, while protecting revenue for adequate social protection and growth-enhancing expenditure.
Liikmesriigid peaksid toetama uuenduslikke töömudeleid, millega luuakse kvaliteetseid töövõimalusi.
Member States should, whilst respecting the autonomy of the social partners, encourage transparent and predictable wage-setting mechanisms which allow for the responsiveness of wages to productivity developments and provide fair wages for a decent standard of living.
Maksukoormuse peaks suunama tööjõu maksustamise asemel muudele maksustamisallikatele, mille mõju on tööhõivele ja majanduskasvule vähem kahjulik, võttes arvesse maksusüsteemi ümberjaotavat mõju, tagades samas tulu säilimise asjakohase sotsiaalkaitse pakkumiseks ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks.
These mechanisms should take into account differences in skills levels and divergences in economic performance across regions, sectors and companies.
Liikmesriigid peaksid, austades samal ajal sotsiaalpartnerite sõltumatust, soodustama läbipaistvaid ja prognoositavaid palgakujundusmehhanisme, mis võimaldavad viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga, nii et need oleks õiglased ja tagaksid inimväärse elatustaseme.
Respecting national practices, Member States and the social partners should ensure adequate minimum wage levels, taking into account their impact on competitiveness, job creation and in-work poverty.
Nende mehhanismide puhul tuleks arvesse võtta kvalifikatsioonide tasemete ja majandustulemuste erinevust piirkondade, majandussektorite ja ettevõtjate lõikes.
Guideline 6: Enhancing labour supply and improving access to employment, skills and competences
Lähtudes liikmesriikide tavadest, peaksid liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid tagama piisaval tasemel miinimumpalgad, võttes arvesse nende mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele.
In the context of technological, environmental and demographic change, Member States should promote productivity and employability, in cooperation with the social partners, through an appropriate supply of relevant knowledge, skills and competences throughout people's working lives, responding to current and future labour market needs.
Suunis 6.
Member States should make the necessary investment in both initial and continuing education and training (lifelong learning).
Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine
They should work together with the social partners, education and training providers, enterprises and other stakeholders to address structural weaknesses in education and training systems, to provide quality and inclusive education, training and life-long learning.
Tehnoloogilise, keskkondliku ja demograafilise muutuse kontekstis peaksid liikmesriigid koostöös sotsiaalpartneritega edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet, pakkudes inimese terve tööelutsükli jooksul piisavalt asjakohaseid teadmisi, oskusi ja pädevusi, reageerimaks tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele.
They should seek to ensure the transfer of training entitlements during professional transitions.
Liikmesriigid peaksid tegema vajalikud investeeringud nii kooli- kui ka täiendusharidusse ja -koolitusse (elukestev õpe).
This should enable everyone to anticipate and better adapt to labour market needs, and to successfully manage transitions, thus strengthening the overall resilience of the economy to shocks.
Nad peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja teise sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused ning pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, koolitust ja elukestvat õpet.
Member States should foster equal opportunities for all in education, including early childhood education.
Liikmesriigid peaksid püüdma tagama koolitusõiguste ülekandmise töökoha vahetamisel.
They should raise overall education levels, particularly for the least qualified and learners from disadvantaged backgrounds.
See peaks võimaldama kõigil paremini prognoosida tööturu vajadusi ja nendega kohaneda ning edukalt vahetada töökohti, suurendades sellega majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele.
They should ensure quality learning outcomes, reinforce basic skills, reduce the number of young people leaving school early, and increase adult participation in continuing education and training.
Liikmesriigid peaksid toetama kõigile võrdseid võimalusi hariduses, sealhulgas alushariduses.
Member States should strengthen work-based learning in their vocational education and training systems (including through quality and effective apprenticeships), enhance the labour-market relevance of tertiary education, improve skills monitoring and forecasting, make skills more visible and comparable, and increase opportunities for recognising and validating skills and competences acquired outside formal education and training.
Nad peaksid tõstma üldist haridustaset, eelkõige kõige vähem kvalifitseeritute ja ebasoodsa taustaga õppijate puhul.
They should upgrade and increase the supply and take-up of flexible continuing vocational education and training.
Liikmesriigid peaksid tagama kvaliteetsed õpiväljundid, parandama põhioskusi, vähendama haridussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu ning suurendama täiskasvanute osalemist täiendushariduses ja -koolituses.
Member States should also support lowly skilled adults to maintain or develop their long term employability by boosting access to and take up of quality learning opportunities, through the establishment of Upskilling Pathways, including a skills assessment, an offer of education and training matching labour market opportunities, and the validation and recognition of the skills acquired.
Liikmesriigid peaksid oma kutseharidus- ja -koolitussüsteemide puhul tugevdama töölõppimist, sealhulgas kvaliteetsete ja tulemuslike praktikate kaudu, tõhustama kolmanda taseme hariduse asjakohasust tööturu jaoks, parandama oskuste seiret ja prognoosimist, muutma oskused nähtavamaks ja paremini võrreldavaks ning parandama võimalusi väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ja pädevuste tunnustamiseks ja valideerimiseks.
Unemployment and inactivity should be tackled, including through effective, timely, coordinated and tailor-made assistance based on support for job-search, training, and requalification.
Nad peaksid ajakohastama ja suurendama paindliku kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumist ja juurutamist.
Comprehensive strategies that include in-depth individual assessment at the latest after 18 months of unemployment should be pursued with a view to significantly reducing and preventing long-term and structural unemployment.
Liikmesriigid peaksid toetama ka piiratud oskustega täiskasvanute pikaajalise tööalase konkurentsivõime säilitamist või arendamist, parandades juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende kasutamisele, võttes oskuste täiendamise meetmeid, sealhulgas hinnates oskusi, viies hariduse ja koolituse pakkumise kooskõlla võimalustega tööturul ning valideerides ja tunnustades omandatud oskusi.
Youth unemployment and the issue of young people not in employment, education or training, should continue to be addressed through prevention of early school leaving and structural improvement in the school-to-work transition, including through the full implementation of the Youth Guarantee.
Tuleks võidelda töötuse ja mitteaktiivsusega, sealhulgas pakkudes tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja spetsiaalselt kohandatud abi töö otsimisele, koolitusele ja ümberkvalifitseerumisele.
Member States should aim to remove barriers and disincentives to, and provide incentives for, participation in the labour market, in particular for those most removed from the labour market.
Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad individuaalseid süvahinnanguid hiljemalt kaheksateistkümne kuu jooksul pärast töötuks jäämist.
Member States should support an adapted work environment for people with disabilities, including through targeted financial support and services that enable them to participate in the labour market and in society.
Noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte probleemiga tuleks jätkuvalt tegeleda, hoides ära haridussüsteemist varakult lahkumist ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, mille alla kuulub ka noortegarantii täielik rakendamine.
Member States should ensure gender equality and increased labour market participation of women, including through ensuring equal opportunities and career progression and eliminating barriers to participation.
Liikmesriigid peaksid keskenduma tööturul osalemist takistavate asjaolude kõrvaldamisele ning pakkuma stiimuleid tööturul osalemiseks, eelkõige tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud isikutele.
The gender pay gap should be tackled, including by ensuring equal pay for equal work, or work of equal value.
Liikmesriigid peaksid toetama töökeskkonna kohandamist puudega inimestele, sealhulgas suunatud rahalise toetuse ja teenustega, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnas.