natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Integrated national energy and climate plans should be stable to ensure the transparency and predictability of national policies and measures in order to ensure investment certainty.
Liikmesriigid peaksid välja töötama pikaajalised, vähemalt 30-aastase perspektiiviga strateegiad, mis aitavad neil täita oma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe järgseid kohustusi, pidades silmas Pariisi kokkuleppe eesmärki hoida maailma keskmise temperatuuri tõusu tublisti alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning saavutada kooskõlas liidu eesmärgiga kasvuhoonegaaside heite pikaajaline vähendamine ja neeldajates sidumise suurendamine kõigis sektorites.
National plans should however be updated once during the ten-year period covered to give Member States the opportunity to adapt to significant changing circumstances.
Liikmesriigid peaksid oma pikaajalised strateegiad välja töötama avatud ja läbipaistval viisil ning tagama üldsusele tegeliku võimaluse nende ettevalmistamises osaleda.
For the plans covering the period 2021 to 2030, Member States should update their plans by 30 June 2024.
Liikmesriikide lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad ning pikaajalised strateegiad peaksid olema omavahel kooskõlas.
Objectives, targets and contributions should only be modified to reflect an increased overall ambition in particular as regards the 2030 targets for energy and climate.
Kliimamuutused mõjutavad maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse („maakasutus ja metsandus“) sektorit väga palju ja sektor on nende vastu väga kaitsetu.
As part of the updates, Member States should make efforts to mitigate any adverse environmental impacts that become apparent as part of the integrated reporting.
Samas peituvad selles sektoris tohutud võimalused, kuidas kliimale pikaajaliselt kasu tuua ning aidata olulisel määral kaasa liidu ja rahvusvaheliste pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisele.
Stable long-term strategies are crucial to contribute towards economic transformation, jobs, growth and the achievement of broader sustainable development goals, as well as to move in a fair and cost-effective manner towards the long-term goal set by the Paris Agreement.
Sektor saab kliimamuutuste mõju leevendamist toetada mitmel viisil, sest eelkõige vähendab see heidet ning säilitab ja suurendab sidumist ja süsinikuvarusid ning annab biomaterjale, millega saab asendada fossiil- või CO2-mahukaid materjale.
Furthermore, Parties to the Paris Agreement are invited to communicate, by 2020, their mid-century, long-term low GHG emission development strategies.
Ülisuure tähtsusega on kestlike investeeringute aluseks olevad pikaajalised strateegiad, mille eesmärk on suurendada tõhusat CO2 sidumist, säästev ressursside majandamine ning süsinikureservuaaride pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus.
In that context, the European Council invited the Commission on 22 March 2018 to present, by the first quarter of 2019, a proposal for a strategy for long-term Union GHG emission reductions in accordance with the Paris Agreement, taking into account the integrated national energy and climate plans.
Uute ühenduste loomisel tuleb hinnata kõiki kulusid ja kogu kasu, sh kogu tehnilist, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju, mis sellega kaasneb, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013, ja võtta arvesse ühendatuse positiivset välismõju, nagu taastuvate energiaallikate integreerimine, varustuskindlus ja konkurentsi suurenemine siseturul.
Member States should develop long-term strategies with a perspective of at least 30 years contributing to the fulfilments of the Member States' commitments under the UNFCCC and the Paris Agreement, in the context of the objective of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels and achievement of long-term GHG emission reductions and enhancements of removals by sinks in all sectors in line with the Union's objective.
Kavandamiseks on liidu energia- ja kliimaalases valdkondlikus õiguses sätestatud aruandlusnõuded, millest on turureformide täiendusena olnud kasu liikmesriigi tasandil muutuste edendamisel, kuid need nõuded on kehtestatud eri ajal, mistõttu neis esineb kattuvusi ja kulude ebatõhusust ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside mõju leevendamine, taastuvenergia, energiatõhusus ja turgude lõimimine.
Member States should develop their strategies in an open and transparent manner and should ensure effective opportunities for the public to participate in their preparation.
Selleks et nõuetekohaste järelmeetmete võtmine lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade rakendamisel ja haldusmenetluste keerukuse vähendamine oleksid õiges tasakaalus, peaksid liikmesriigid koostama iga kahe aasta tagant esitatavad eduaruanded kavade rakendamise ja energiasüsteemi muu arengu kohta.
Their integrated national energy and climate plans and the long-term strategies should be consistent with each other.
Teatavaid andmeid ja eriti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja liidu õigusega nõutud kliimavaldkonna andmeid tuleks ikkagi esitada igal aastal.
The land use, land use change and forestry (LULUCF) sector is highly exposed and very vulnerable to climate change.
Liikmesriikide lõimitud riiklikud energia- ja kliimaalased eduaruanded peaksid kajastama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade vormis esitatud elemente.
At the same time, the sector has huge potential to provide for long-term climate benefits and to contribute significantly to the achievement of Union and international long-term climate goals.
Aruanded peaksid olema energialiidu viie mõõtme lõikes sidusad ning esimesel ajavahemikul tuleks samal ajal rõhku panna kliima- ja energiaraamistiku 2030 eesmärkidega seotud valdkondadele.
It can contribute to climate change mitigation in several ways, in particular by reducing emissions, maintaining and enhancing sinks and carbon stocks, and providing bio-materials that can substitute fossil or carbon-intensive materials.
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab liitu ja selle liikmesriike koostama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama ja esitama konventsiooniosaliste konverentsile riiklikud inventuurid kõigi kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise kohta, kasutades konventsiooniosaliste konverentsil kokku lepitud võrreldavaid meetodeid.
Long-term strategies underpinning sustainable investment aiming to increase effective carbon sequestration, sustainable resource management, and long-term stability and adaptability of carbon pools, are essential.
Kasvuhoonegaaside inventuurid on olulised selleks, et mõõta edu, mida on saavutatud vähest CO2-heidet käsitleva mõõtme ellurakendamisel, kuid eelkõige kliimaalaste õigusaktide, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841 nõuete järgimise hindamisel.
As is the case for planning, sectoral Union law in the energy and climate fields sets out reporting requirements, many of which have been useful tools to drive change at the national level, complementary to market reforms, but those requirements have been introduced at different times, leading to overlaps and cost-inefficiency, as well as insufficient consideration of synergies and interactions between policy areas such as GHG mitigation, renewable energy, energy efficiency and market integration.
Käesoleva määrusega tuleks võimaldada kõnealuse korra kehtestamine.
To strike the right balance between the need to ensure a proper follow-up of the implementation of the integrated national energy and climate plans and the need to reduce administrative complexity, Member States should establish biennial progress reports on the implementation of the plans and other developments in the energy system.
Määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, kui oluline on teabe puhul läbipaistvus, täpsus, järjepidevus, täielikkus ja võrreldavus.
Some reporting however, particularly with regard to reporting requirements in the climate field stemming from the UNFCCC and Union law, would still be necessary on an annual basis.
Nendele kogemustele tuginedes tuleks käesoleva määrusega tagada, et liikmesriigid kasutavad kõigi viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad lõplike stsenaariumide ja mudelite väljatöötamisel kasutatud eelduste, parameetrite ja metoodikatega seotud põhjaliku teabe üldsusele kättesaadavaks, võttes arvesse statistilisi piiranguid, äriliselt tundlikke andmeid ja kooskõla andmekaitse eeskirjadega, ning esitavad oma poliitikasuunad ja meetmed ning prognoosid eduaruannetes kesksel kohal.
Member States' integrated national energy and climate progress reports should mirror the elements set out in the template for the integrated national energy and climate plans.
Neis aruannetes sisalduv teave peaks võimaldama näidata määruse (EL) 2018/842 alusel võetud kohustuste täitmise õigeaegsust.
A template for the integrated national energy and climate progress reports should be detailed in subsequent implementing acts given their technical nature and the fact that the first progress reports are due in 2023.
Liidu ja liikmesriigi tasandi toimivad ja pidevalt täiustatavad süsteemid koos paremate aruandlussuunistega peaksid aitama jätkuvalt parandada teavet, mida on vaja CO2-heite vähendamise mõõtmes tehtud edusammude jälgimiseks.
The progress reports should be carried out in order to ensure transparency towards the Union, other Member States, regional and local authorities, market actors including consumers, any other relevant stakeholders and the general public.
Käesoleva määrusega tuleks tagada, et liikmesriigid esitaksid aruandeid kliimamuutustega kohanemise ning arenguriikidele antava rahalise, tehnoloogiaalase ja suutlikkuse suurendamisega seotud abi kohta, hõlbustades nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe kohaste liidu kohustuste täitmist.
They should be comprehensive across the five dimensions of the Energy Union and, for the first period, at the same time put emphasis on areas covered by the targets of the 2030 Climate and Energy Framework.
Riikide kohanemismeetmeid ja nende antavat abi käsitlev teave on oluline ka lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade raames, eriti mis puudutab kliimamuutuste sellise negatiivse mõjuga kohanemist, mis on seotud liidu energiavarustuse kindluse tagamisega (nt tuumajaamade jaoks vajaliku jahutusvee ja energia tootmiseks vajaliku biomassi kättesaadavus), ning energialiidu välismõõtmega seotud toetusi käsitlevat teavet.
Under the UNFCCC, the Union and its Member States are required to develop, regularly update, publish and report to the Conference of the Parties national inventories of anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of all GHGs using comparable methodologies agreed by the Conference of the Parties.
Pariisi kokkuleppes kinnitatakse veel kord, et osalisriigid peaksid kliimameetmete elluviimisel austama, edendama ja arvesse võtma oma inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkusega seotud kohustusi.
The GHG inventories are key to enabling the tracking of progress with the implementation of the decarbonisation dimension and for assessing compliance with the legislative acts in the field of climate, in particular Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EU) 2018/841 of the European Parliament and of the Council.
Seetõttu peaksid liikmesriigid inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse mõõtme asjakohaselt integreerima oma lõimitud riiklikesse energia- ja kliimakavadesse ning pikaajalistesse strateegiatesse.
Decision 1/CP.16 of the Conference of the Parties to the UNFCCC requires the establishment of national arrangements to estimate anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of all GHGs.
Oma iga kahe aasta tagant esitatavas eduaruandes peaksid nad esitama teabe selle kohta, kuidas nende lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade rakendamine nii inimõiguste kui ka soolise võrdõiguslikkuse edendamisele kaasa aitab.
This Regulation should enable the establishment of those national arrangements.
Selleks et piirata liikmesriikide ja komisjoni halduskoormust, peaks komisjon kehtestama veebipõhise platvormi (e-platvorm), et hõlbustada teabevahetust, soodustada koostööd ja edendada üldsuse juurdepääsu teabele.
Experience in the implementation of Regulation (EU) No 525/2013 has demonstrated the importance of transparency, accuracy, consistency, completeness and comparability of information.
See peaks soodustama aruannete õigeaegset esitamist ja muutma liikmesriikide aruandluse läbipaistvamaks.
Building on that experience, this Regulation should ensure that Member States use robust and consistent data and assumptions across the five dimensions and make publicly available comprehensive information concerning the assumptions, parameters and methodologies used for the final scenarios and projections taking into account statistical restrictions, commercially sensitive data, and compliance with the data protection rules, and report on their policies and measures, and projections as a key component of the progress reports.
E-platvormi puhul tuleks aluseks võtta ja ära kasutada praegune aruandlusmenetlus ning sellised olemasolevad andmebaasid ja e-vahendid, mida kasutavad Euroopa Keskkonnaamet, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus, samuti kogemused, mis on saadud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, ning see platvorm peaks neid täiendama.
The information in those reports should be essential for demonstrating the timely implementation of commitments under Regulation (EU) 2018/842.
Komisjon peaks tagama, et lõplikud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad on internetis avalikult kättesaadavad.
Operating and continuously improving systems at Union and Member State level coupled with better guidance on reporting should significantly contribute towards an ongoing strengthening of the information necessary in order to track progress in the decarbonisation dimension.
Kui e-platvorm toimima hakkab, peaks komisjon seda kasutama, et avaldada sellel ja teha üldsusele kättesaadavaks lõplikud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, nende ajakohastatud versioonid, pikaajalised strateegiad ja muu liikmesriikide esitatud asjakohane aruandlusteave.
This Regulation should ensure reporting by Member States on adaptation to climate change and the provision of financial, technological and capacity-building support to developing countries, thereby facilitating the implementation of the Union's commitments under the UNFCCC and Paris Agreement.
Enne e-platvormi toimima hakkamist kasutab komisjon oma veebisaite, et üldsus pääseks lõplikele lõimitud riiklikele energia- ja kliimakavadele hõlpsasti ligi.
Furthermore, information on national adaptation actions and support is also important in the context of the integrated national energy and climate plans, especially as regards adaptation to those adverse effects of climate change related to the security of the Union's energy supply such as the availability of cooling water for power plants and biomass availability for energy, and information on support relevant to the external dimension of the Energy Union.
Komisjonile riiklike kavandamis- ja aruandlusmeetmete raames esitamisele kuuluvate andmete puhul tuleks jälgida, et liikmesriikide esitatava teabega ei dubleerita andmeid ega statistikat, mille Eurostat on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 raames samas vormis, nagu on ette nähtud käesoleva määruse kohaste kavandamis- ja aruandluskohustuste kohta, juba kättesaadavaks teinud ning mis on komisjonis (Eurostatis) samade väärtustega endiselt kättesaadavad.
The Paris Agreement reaffirms that the Parties should, when taking action to address climate change, respect, promote and consider their respective obligations on human rights and gender equality.
Kättesaadavuse korral ja kui ajakava seda võimaldab, peaksid lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades esitatavad andmed ja prognoosid tuginema määruse (EÜ) nr 223/2009 kohastele Euroopa statistika esitamiseks kasutatavatele Eurostati andmetele ja metoodikale ning olema nendega kooskõlas.
Member States should therefore adequately integrate the dimensions of human rights and gender equality in their integrated national energy and climate plans and long-term strategies.
Energialiidu strateegia eesmärkide ühiseks saavutamiseks, eelkõige täielikult toimiva ja vastupanuvõimelise energialiidu loomiseks on tähtis, et komisjon hindab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte, lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ja eduaruannete põhjal nende kavade rakendamist.
Through their biennial progress reports they should report information on how the implementation of their integrated national energy and climate plans contributes to the promotion of both human rights and gender equality.
Esimese kümneaastase ajavahemiku puhul puudutab see eelkõige liidu tasandi 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamist ning liikmesriikide panust nende eesmärkide saavutamisse.
In order to limit administrative burden on Member States and the Commission, the latter should establish an online platform (e-platform) to facilitate communication, promote cooperation and facilitate public access to information.
Kõnealune hindamine peaks toimuma iga kahe aasta tagant ja iga aasta tagant üksnes vajaduse korral ning see tuleks konsolideerida komisjoni aruannetes, milles käsitletakse energialiidu olukorda.
That should facilitate timely submission of reports as well as improved transparency on national reporting.
Võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni algatusõigust, seadusandlikku tavamenetlust ja institutsioonilist võimude tasakaalu, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu igal aastal vaatlema, millised on energialiidu edusammud iga energia- ja kliimapoliitika mõõtme vallas.
The e-platform should complement, build on and benefit from existing reporting processes, databases and e-tools, such as those of the European Environment Agency, Eurostat, the Joint Research Centre and the experience gained from the Union's Eco-Management and Audit Scheme.
Komisjon peaks hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade põhimõtete ja meetmete üldist mõju liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete toimimisele, eelkõige seoses vajadusega liidu täiendava poliitika ja meetmete järele, pidades silmas vajadust suurendada liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamist ja sidumist vastavalt Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustustele.
The Commission should ensure that the final integrated national energy and climate plans are publicly available online.
Lennundus mõjutab ülemaailmset kliimat õhkupaisatava CO2-heite tõttu, aga ka muude heidete (nt lämmastikoksiidide heide) ja mehhanismidega (nt kiudpilvkatte tihenemine).
The e-platform, once operational, should be used by the Commission to host and make publicly available the final integrated national energy and climate plans, the updates thereof, the long-term strategies and other relevant reporting information provided by Member States.
Kuna nimetatud mõju kohta on üha rohkem teadusandmeid, on määrusega (EL) nr 525/2013 juba ette nähtud ajakohastatud hindamine, mis käsitleb lennundusest tulenevat muud kui CO2-heitega seotud mõju ülemaailmsele kliimale.
Before the e-platform becomes operational, the Commission will use its own websites to facilitate public online access to the final integrated national energy and climate plans.
Sel puhul kasutatavaid mudeleid tuleks kohandada vastavalt teaduse arengule.
As concerns data to be provided to the Commission by means of national planning and reporting, information from Member States should not duplicate data and statistics which have already been made available via Eurostat in the context of Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council in the same form as under the planning and reporting obligations laid down in this Regulation and are still available from the Commission (Eurostat) with the same values.
Võttes aluseks nimetatud mõju kohta esitatud hinnangud, peaks komisjon 1. jaanuariks 2020 esitama ajakohastatud analüüsi lennunduse muu kui CO2-heitega seotud mõju kohta, lisades vajaduse korral ettepaneku, kuidas selle mõju vastu kõige paremini võidelda.
Where available and appropriate in terms of timing, reported data and projections provided in the integrated national energy and climate plans should build on and be consistent with Eurostat data and the methodology used for reporting European statistics in accordance with Regulation (EC) No 223/2009.
Vastavalt kasvuhoonegaaside aruandlust puudutavatele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kehtivatele suunistele põhinevad metaaniheite arvutused ja aruandlus sellel, kui suur on globaalse soojendamise potentsiaal 100 aasta jooksul.
In view of the collective achievement of the objectives of the Energy Union Strategy, in particular the creation of a fully functional and resilient Energy Union, it will be essential for the Commission to assess the draft integrated national energy and climate plans, the integrated national energy and climate plans and, based on progress reports, their implementation.
Kuna metaanil on suur üleilmse soojendamise potentsiaal ja metaan püsib atmosfääris suhteliselt lühikest aega, mistõttu tal on kliimale lühikeses ja keskpikas perspektiivis suur mõju, peaks komisjon analüüsima, milline oleks metaaniheite lühikese ja keskpika mõju vähendamise poliitika ja meetmete mõju liidu kasvuhoonegaaside heitele.
For the first ten-year period, this concerns in particular the achievement of the Union's 2030 targets for energy and climate and national contributions to those targets.
Komisjon peaks kaaluma poliitikavalikuid metaaniheite kiireks kõrvaldamiseks ning esitama metaani kohta liidu strateegiakava, mis moodustab käesoleva määruse kohase liidu pikaajalise strateegia lahutamatu osa.
Such assessment should be undertaken on a biennial basis, and on an annual basis only where necessary, and should be consolidated in the Commission's State of the Energy Union reports.
Et aidata tagada liikmesriikide ja liidu poliitika ning energialiidu eesmärkide sidusus, oleks vaja pidevat dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel ning vajaduse korral liikmesriikide endi vahel.
With due respect to the Commission's right of initiative, the ordinary legislative procedure, and the institutional balance of power, the European Parliament and the Council should address, on an annual basis, the progress achieved by the Energy Union on all dimensions of Energy and Climate policies.
Kui see on asjakohane, peaks komisjon andma liikmesriikidele soovitusi, sh lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide eesmärkide ulatuse kohta, teatatud lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades esitatud poliitikasuundade ja meetmete edaspidise rakendamise ning energialiidu elluviimise seisukohast muude asjakohaste riiklike poliitikasuundade ja meetmete kohta.
The Commission should assess the overall impact of the policies and measures of the integrated national energy and climate plans on the operation of the Union climate and energy policy measures, in particular with regard to the need for additional Union policies and measures in view of the necessary increase in GHG emission reduction and removals in the Union in line with the Paris Agreement commitments.
Kuigi soovitused ei ole siduvad, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 288, peaksid liikmesriigid neid soovitusi siiski nõuetekohaselt arvesse võtma ja järgnevates eduaruannetes selgitama, kuidas nad seda on teinud.
Aviation has impacts on the global climate as a result of the release of CO2 as well as of other emissions, including nitrogen oxides emissions, and mechanisms, such as cirrus cloud enhancement.
Komisjoni hinnang taastuvenergia kohta peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel.