natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the separation of reporting data in respect of hydrofluorocarbons placed on the market as regards the United Kingdom and the Union of 27 Member States is only needed at the point when Union law no longer applies to and in the United Kingdom.
Ühendkuningriigis ja 27 liikmesriigiga liidus turule lastud fluorosüsivesinike kohta eraldi andmete esitamine on siiski vajalik vaid ajal, mil lõppeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt.
Therefore the amendment to Implementing Regulation (EU) No 1191/2014 is only required for reporting data for the calendar year 2018 and until and including the year in which the United Kingdom leaves the Union and Union law ceases to apply to and in the United Kingdom.
Seetõttu on rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 muutmine vajalik üksnes 2018. kalendriaasta kohta esitatavate andmete osas ning kuni aastani ja kaasa arvatud aastal, mil Ühendkuningriik liidust lahkub ning mil liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt lõppeb.
In order for the separation of the reporting obligation to apply in respect of the reporting of data for the calendar year 2018 where the data has to be submitted by 31 March 2019, the variation of the obligation should enter into force and apply in advance of that date.
Selleks et andmete eraldi esitamise kohustust saaks kohaldada 2018. kalendriaasta andmete esitamise suhtes (mille tähtaeg on 31. märts 2019), peaks kohustuse muudatus jõustuma ja seda tuleks hakata kohaldama enne nimetatud kuupäeva.
For all subsequent years, the date for submission of reporting data should be the 31 March.
Kõigi järgmiste aastate andmete esitamise tähtaeg peaks olema 31. märts.
The amounts of hydrofluorocarbons that need to be reported in line with the Annex to this implementing act as placed on the United Kingdom market should refer to the amounts placed on the United Kingdom market for the first time.
Fluorosüsivesinike kogused, millest tuleb kooskõlas käesoleva rakendusakti lisaga teatada Ühendkuningriigis turule lastud kogustena, peaksid osutama Ühendkuningriigis esimest korda turule lastud kogustele.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the opinion of the Committee established by Article 24(1) of Regulation (EU) No 517/2014,
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
The Annex to Implementing Regulation (EU) No 1191/2014 is amended in accordance with the Annex to this Regulation.
Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
OJ L 150, 20.5.2014, p. 195.
ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1191/2014 of 30 October 2014 determining the format and means for submitting the report referred to in Article 19 of Regulation (EU) No 517/2014 of the European Parliament and of the Council on fluorinated greenhouse gases (OJ L 318, 5.11.2014, p. 5).
Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).
The following Section 13a is added to the Annex to Implementing Regulation (EU) No 1191/2014:
Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisasse lisatakse jaotis 13a:
‘Section 13a: To be filled in by producers and importers of gases – Article 19(1) of Regulation (EU) No 517/2014 and points 1(a) to 1(d); points 2(a), 2(b) and 2(d) and points 3(a) and 3(b) of Annex VII to Regulation (EU) No 517/2014.
„Jaotis 13a: täidavad gaaside tootjad ja importijad – määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 lõige 1 ning määruse (EL) nr 517/2014 VII lisa punkti 1 alapunktid a–d, punkti 2 alapunktid a, b ja d ning punkti 3 alapunktid a ja b.
Applicable for the first time to reporting on activities carried out in 2018 (by 31 March 2019 at the latest) and until and including the year in which Union law ceases to apply to and in the United Kingdom.
Kohaldatakse esmakordselt sellisest tegevusest aru andmisel, mis on läbi viidud 2018. aastal (esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2019), ning kuni aastani ja kaasa arvatud aastal, mil liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigi siseselt lõppeb.
Quantities shall be reported in metric tonnes with accuracy to the third decimal place, separately for each gas listed in Section 1 of Annex I to Regulation (EU) No 517/2014 or mixtures containing at least one of those gases or for each gas or mixture contained in pre-blended polyols.
Kogused märgitakse tonnides täpsusega kolm kohta pärast koma eraldi iga määruse (EL) nr 517/2014 I lisa 1. jaos loetletud gaasi kohta või segude kohta, mis sisaldavad vähemalt ühte neist gaasidest, või eelsegatud polüoolides sisalduva iga asjaomase gaasi või segu kohta.
AUTOMATICALLY CALCULATED QUANTITIES
AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED
Amount of hydrofluorocarbons physically placed on the market, excluding exempted uses
Turule lastud fluorosüsivesinike kogus, välja arvatud erandi alla kuuluvad kasutusotstarbed
13aA = 4M – Sum of exempted uses in Section 5 (5A – 5F)
13aA = 4M – jaotises 5 (5A–5F) esitatud, erandi alla kuuluvate kasutusotstarvete summa
INFORMATION TO BE REPORTED
ESITATAV TEAVE
Thereof: amount placed on the United Kingdom market for the first time
Sellest Ühendkuningriigis esmakordselt turule lastud kogus
Amounts placed on the United Kingdom market, but subsequently supplied to the Union (without United Kingdom) in bulk are not to be included
Ühendkuningriigis turule lastud kogused, võtmata arvesse hiljem mahtkaubana liitu (v.a Ühendkuningriik) tarnitud koguseid
Amounts supplied to the United Kingdom market in bulk that were previously placed on the Union (without United Kingdom) market are to be included
Arvesse tuleb võtta Ühendkuningriigi turule mahtkaubana tarnitud kogused, mis olid eelnevalt lastud liidu (v.a Ühendkuningriik) turule
Thereof: amount placed on the Union market, excluding the United Kingdom
Sellest liidu (v.a Ühendkuningriik) turule lastud kogus
13aC = 13aA – 13aB’
13aC = 13aA – 13aB“
Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1999,
on the Governance of the Energy Union and Climate Action, amending Regulations (EC) No 663/2009 and (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council, Directives 94/22/EC, 98/70/EC, 2009/31/EC, 2009/73/EC, 2010/31/EU, 2012/27/EU and 2013/30/EU of the European Parliament and of the Council, Council Directives 2009/119/EC and (EU) 2015/652 and repealing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council
milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) and Article 194(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2,
This Regulation sets out the necessary legislative foundation for reliable, inclusive, cost-efficient, transparent and predictable governance of the Energy Union and Climate Action (governance mechanism), which ensures the achievement of the 2030 and long-term objectives and targets of the Energy Union in line with the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), through complementary, coherent and ambitious efforts by the Union and its Member States, while limiting administrative complexity.
Käesolevas määruses sätestatakse energialiidu ja kliimameetmete usaldusväärseks, kaasavaks, kulutõhusaks, läbipaistvaks ja prognoositavaks juhtimiseks (juhtimismehhanism) vajalik õiguslik alus, millega tagatakse, et liidu ja liikmesriikide üksteist täiendava, sidusa ja ulatusliku tegevuse kaudu saavutatakse energialiidu 2030. aasta ja pikaajalised eesmärgid, mis on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu järel sõlmitud 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), ja piiratakse haldusmenetluste keerukust.
The Energy Union should cover five dimensions: energy security; the internal energy market; energy efficiency; decarbonisation; and research, innovation and competitiveness.
Energialiit peaks hõlmama viit mõõdet: energiajulgeolek; energia siseturg; energiatõhusus; heite vähendamine; ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime.
The goal of a resilient Energy Union with an ambitious climate policy at its core is to give Union consumers, including households and businesses, secure, sustainable, competitive and affordable energy, and to foster research and innovation by means of attracting investment, which requires a fundamental transformation of Europe's energy system.
Ulatuslikul kliimapoliitikal põhineva vastupanuvõimelise energialiidu eesmärk on tagada liidu tarbijatele (nii majapidamistele kui ka ettevõtjatele) kindel, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia ning edendada investeeringute ligimeelitamise abil teadusuuringuid ja innovatsiooni, mis eeldab Euroopa energiasüsteemi põhjalikku ümberkujundamist.
Such a transformation is also closely linked to the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, in particular through the promotion of energy efficiency and energy savings and the development of new and renewable forms of energy.
Selline ümberkujundamine on tihedalt seotud ka vajadusega säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ning edendada loodusvarade mõistlikku ja ratsionaalset kasutamist, eelkõige energiatõhususe ja energiasäästu edendamise ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamise kaudu.
That goal can be achieved only through coordinated action, combining both legislative and non-legislative acts at Union, regional, national and local level.
See eesmärk on saavutatav üksnes siis, kui seadusandlikku ja mitteseadusandlikku tegevust kooskõlastatakse nii liidu, piirkondlikul, liikmesriikide kui ka kohalikul tasandil.
A fully functional and resilient Energy Union would convert the Union into a leading region for innovation, investment, growth and social and economic development, in turn providing a good example of how pursuing high ambitions in terms of climate change mitigation is intertwined with measures to foster innovation, investment and growth.
Täielikult toimiv ja vastupanuvõimeline energialiit teeks liidust innovatsioonis, investeerimises, majanduskasvus ning sotsiaalses ja majanduslikus arengus juhtiva piirkonna, kuid annaks ka head eeskuju, kuidas püüda saavutada kaugeleulatuvaid kliimamuutuste leevendamise eesmärke ja võtta samal ajal innovatsiooni, investeeringute ja majanduskasvu edendamise meetmeid.
Parallel to this Regulation, the Commission has developed and adopted a series of initiatives in sectoral energy policy, in particular with regard to renewable energy, energy efficiency, including on the energy performance of buildings, and market design.
Paralleelselt käesoleva määrusega on komisjon välja töötanud ja vastu võtnud mitu energiapoliitika valdkondlikku algatust, eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe (sealhulgas hoonete energiatõhususe) ja turukorralduse valdkonnas.
Those initiatives form a package under the overarching theme of energy efficiency first, the Union's global leadership in renewables, and a fair deal for energy consumers, including by addressing energy poverty and promoting fair competition in the internal market.
Need algatused moodustavad paketi, mille üldteema on energiatõhususe esikohale seadmine, liit kui taastuvenergia valdkonna liider ja energiatarbijatele kehtivad õiglased tingimused, mis tagatakse muu hulgas sellega, et vähendatakse energia energiaostuvõimetust ja siseturul edendatakse ausat konkurentsi.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council endorsed a 2030 Framework for Energy and Climate for the Union based on four key Union-level targets: a reduction of at least 40 % in economy-wide greenhouse gas (GHG) emissions, an indicative target of improvement in energy efficiency of at least 27 %, to be reviewed by 2020 with a view to increasing the level to 30 %, a share of renewable energy consumed in the Union of at least 27 %, and electricity interconnection of at least 15 %.
Euroopa Ülemkogu kiitis oma 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes heaks liidu kliima- ja energiaraamistiku 2030, mis tugineb neljale liidu tasandi põhieesmärgile: vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, saavutada soovituslik eesmärk suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, mis vaadatakse 2020. aastaks läbi, pidades silmas 30 % eesmärki, saavutada eesmärk, et taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias on vähemalt 27 %, ning samuti eesmärk tagada elektrivõrkude vähemalt 15 % omavaheline ühendatus.
It specified that the target for renewable energy is binding at Union level and that it will be fulfilled through Member States' contributions guided by the need to deliver collectively the Union target.
Raamistikus on märgitud, et taastuvenergia eesmärk on liidu tasandil siduv ning et see saavutatakse liikmesriikide panusega, mis lähtub vajadusest saavutada liidu eesmärk ühiselt.
The binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide GHG emissions by 2030 compared to 1990 was formally approved as the Intended Nationally Determined Contribution of the Union and its Member States to the Paris Agreement at the Environment Council meeting on 6 March 2015.
See, kui suur on atmosfääris kasvuhoonegaaside kogusisaldus, sõltub kliimasüsteemis sellest, kui palju inimtekkelist heidet on aja jooksul kokku tekkinud.
The Paris Agreement was ratified by the Union on 5 October 2016 and entered into force on 4 November 2016.
Komisjon peaks analüüsima eri stsenaariume, kuidas liit saaks pikaajaliste eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, muu hulgas stsenaariumi, mille kohaselt oleks kasvuhoonegaaside heide liidus 2050. aastaks null ja seejärel oleksid heitkogused negatiivse väärtusega, ning nende stsenaariumide mõju allesjäänud üleilmsele ja liidu süsinikubilansile.
It replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which was approved by the Union by Council Decision 2002/358/EC and which will not be continued beyond 2020.
Komisjon peaks koostama analüüsi, milles antakse hinnang liidu pikaajalisele strateegiale liidu panuse kohta Pariisi kokkuleppega võetud nende kohustuste täitmisse, mis seisnevad ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus hoidmises võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega tuntavalt allpool 2 °C ning püüdluses piirata temperatuuri tõusu võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega 1,5 °C-ni, sealhulgas mitmesugustele stsenaariumidele, muu hulgas stsenaariumile, mille kohaselt oleks kasvuhoonegaaside heide liidus 2050. aastaks null ja seejärel oleksid heitkogused negatiivse väärtusega, ning nende stsenaariumide mõju üleilmsele ja liidu süsinikubilansile.
The Union's system for monitoring and reporting emissions and removals should be updated accordingly.
Kuigi liit on lubanud saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguste ulatusliku vähendamise, on kliimamuutuste oht ülemaailmne.
The Paris Agreement increased the level of global ambition on climate change mitigation and sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global average temperature increase to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Liit ja liikmesriigid peaksid seetõttu tegema koostööd oma rahvusvaheliste partneritega, et tagada kõigi lepinguosaliste tõsine soov saavutada oma eesmärgid kooskõlas Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega.
In pursuit of the temperature goals in the Paris Agreement, the Union should aim to achieve a balance between anthropogenic GHG emissions by sources and removals by sinks as early as possible and, as appropriate, achieve negative emissions thereafter.
Samuti kinnitas Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes, et on vaja välja töötada ilma liigse halduskoormuseta ja liikmesriikide jaoks piisavalt paindlik, usaldusväärne ja läbipaistev juhtimissüsteem, mis aitaks tagada, et liit oma energiapoliitika eesmärgid saavutab, kusjuures täielikult tuleks austada liikmesriikide vabadust määrata oma energiaallikate jaotus kindlaks ise.
For the climate system the cumulative total anthropogenic emissions over time are relevant for the total concentration of GHGs in the atmosphere.
Rõhutati, et selline juhtimissüsteem peaks tuginema olemasolevatele elementidele, nagu riiklikud kliimaprogrammid ning riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe kavad, ning et eri kavandamise ja aruandlusega seotud tegevussuundi tuleks ühtlustada ja koondada.
Various scenarios for the Union's contribution to long-term objectives, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions in the Union by 2050 and negative emissions thereafter, and the implications of those scenarios on the remaining global and Union carbon budget should be analysed by the Commission.
Samuti lepiti kokku, et edendatakse tarbijate rolli ja õigusi ning läbipaistvust ja prognoositavust investorite jaoks, muu hulgas taskukohase, ohutu, konkurentsivõimelise, kindla ja säästva energiasüsteemi põhinäitajate süstemaatilise seire abil, hõlbustatakse riigisiseste energia- ja kliimameetmete kooskõlastamist ning soodustatakse liikmesriikidevahelist piirkondlikku koostööd.
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
Oma 25. veebruari 2015. aasta teatises „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ osutab komisjon lõimitud juhtimise vajadusele, et tagada nii liidu, piirkondlikul, riiklikul kui ka kohalikul tasandil võetud energiameetmete panus energialiidu eesmärkide saavutamisse, laiendades seega juhtimise reguleerimisala kliima- ja energiapoliitika raamistikust 2030 kaugemale ehk kõigile energialiidu viiele mõõtmele.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
Oma 18. novembri 2015. aasta teatises energialiidu olukorra kohta märkis komisjon, et lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, milles käsitletakse energialiidu kõiki tähtsat viit mõõdet, on senisest strateegilisema energia- ja kliimapoliitika kujundamise vajalikud vahendid.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
Selles teatises toodi ära ka komisjoni suunised liikmesriikidele lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade kohta, millega luuakse alus, millest lähtuvalt saavad liikmesriigid hakata ajavahemikuks 2021–2030 välja töötama riiklikke kavasid, ning esitati juhtimisprotsessi peamised sambad.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
Teatises märgiti ka, et juhtimine peaks rajanema õigusel.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
Nõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldustes energialiidu juhtimissüsteemi kohta tunnistati, et energialiidu juhtimine on energialiidu tõhusa ja tulemusliku ülesehitamise ja selle eesmärkide saavutamise oluline vahend.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
Nõukogu rõhutas, et juhtimissüsteem peaks põhinema energia- ja kliimapoliitika rakendamise strateegilise kavandamise ja rakendamist käsitleva aruandluse lõimimise põhimõttel ning liidu, piirkondlikul ja riiklikul tasandil energia- ja kliimapoliitikasuundi kujundavate osalejate tegevuse kooskõlastamisel.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
Samuti rõhutati nendes, et juhtimisega tuleks tagada 2030. aasta kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine ning et juhtimise abil jälgitakse liidu ühist edu poliitikaeesmärkide saavutamisel energialiidu kõigis viies mõõtmes.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta resolutsioonis „Euroopa energialiidu suunas“ märgiti, et energialiidu juhtimise raamistik peaks olema ambitsioonikas, usaldusväärne, läbipaistev, demokraatlik ja Euroopa Parlamenti täielikult kaasav ning tagama 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamise.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud vajadust võtta kiiremas korras meetmeid, et tagada elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 10 % miinimumeesmärgi saavutamine.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
Euroopa Ülemkogu otsustas 23.–24. oktoobril 2014 oma järeldustes, et komisjon võtab liikmesriikide toetusel kiiresti meetmeid, et tagada elektrivõrkude ühendamise 10 % miinimumeesmärgi saavutamine kiiremas korras ja hiljemalt 2020. aastaks liikmesriikide puhul, kes ei ole veel saavutanud energia siseturu integreerimise miinimumtaset.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
Komisjoni 23. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa energiavõrkude tugevdamine“ hinnatakse võrkude omavahelise ühendatuse 10 % eesmärgi saavutamisel tehtud edusamme ja pakutakse välja variante 15 %-lise ühendatuse eesmärgi rakendamiseks aastaks 2030.