natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Article 6, ‘Syngenta Seeds SAS, France’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium’;
artiklis 6 asendatakse sõnad „Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa)“ sõnadega „Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia)“;
In Article 9, ‘Syngenta Seeds SAS, Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, France
artiklis 9 asendatakse sõnad „Syngenta Seeds S.A.S. (12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa)
’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Belgium
“ sõnadega „Syngenta Crop Protection NV/SA (Avenue Louise 489, 1050 Brüssel, Belgia)
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta Seeds SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, France
lisa punktis a asendatakse nimi „Syngenta Seeds SAS“ nimega „Syngenta Crop Protection NV/SA“; ning aadress „Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
’ is replaced by ‘Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Belgium
“ asendatakse aadressiga „Avenue Louise 489, 1050 Brüssel, Belgia
Amendment to Implementing Decision 2012/651/EU
Rakendusotsuse 2012/651/EL muutmine
Implementing Decision 2012/651/EU is amended as follows:
Rakendusotsust 2012/651/EL muudetakse järgmiselt:
In Article 8, ‘Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
artiklis 8 asendatakse sõnad „Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta Seed SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
lisa punktis a asendatakse nimi „Syngenta Seeds S.A.S.“ nimega „Syngenta Crop Protection NV/SA“; ning aadress „12 Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
Amendment to Implementing Decision (EU) 2016/1685
Rakendusotsuse (EL) 2016/1685 muutmine
Implementing Decision (EU) 2016/1685 is amended as follows:
Rakendusotsust (EL) 2016/1685 muudetakse järgmiselt:
In Article 7, ‘Syngenta France SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium’;
artiklis 7 asendatakse sõnad „Syngenta France SAS“ sõnadega „Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia)“;
In Article 10, ‘Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
artiklis 10 asendatakse sõnad „Syngenta France SAS (12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa)
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta France SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
lisa punktis a asendatakse nimi „Syngenta France SAS“ nimega „Syngenta Crop Protection NV/SA“; ning aadress „12 Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
Done at Brussels, 11 January 2019.
Brüssel, 11. jaanuar 2019
Commission Decision 2009/866/EC of 30 November 2009 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 314, 1.12.2009, p. 102).
Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/866/EÜ, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR 604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 314, 1.12.2009, lk 102).
Commission Decision 2010/419/EU of 28 July 2010 renewing the authorisation for continued marketing of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 (SYN-BTØ11-1), authorising foods and food ingredients containing or consisting of field maize Bt11 (SYN-BTØ11-1) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council and repealing Decision 2004/657/EC (OJ L 197, 29.7.2010, p. 11).
Komisjoni 28. juuli 2010. aasta otsus 2010/419/EL geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete edasise turustamise loa uuendamise kohta, Bt11 (SYN-BTØ11-1) põllumaisi sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ning otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 29.7.2010, lk 11).
Commission Implementing Decision 2012/651/EU of 18 October 2012 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR162 (SYN-IR162-4) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 290, 20.10.2012, p. 14).
Komisjoni 18. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/651/EL, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR162 (SYN-IR162-4) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 290, 20.10.2012, lk 14).
Commission Implementing Decision (EU) 2016/1685 of 16 September 2016 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, and genetically modified maizes combining two or three of the events Bt11, MIR162, MIR604 and GA21, and repealing Decisions 2010/426/EU, 2011/892/EU, 2011/893/EU and 2011/894/EU (OJ L 254, 20.9.2016, p. 22).
Komisjoni 16. septembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1685, millega lubatakse lasta turule tooteid, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, samuti geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm Bt11, MIR162, MIR604 või GA21 transformatsioonidest, ja neist GMOdest koosnevaid või valmistatud tooteid ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/892/EL, 2011/893/EL ja 2011/894/EL (ELT L 254, 20.9.2016, lk 22).
Commission Decision (EU) 2019/61
Komisjoni otsus (EL) 2019/61
of 19 December 2018
19. detsember 2018
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
avaliku halduse sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldava võrdlusdokumendi kohta, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)
Having regard to Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS), repealing Regulation (EC) No 761/2001 and Commission Decisions 2001/681/EC and 2006/193/EC, and in particular Article 46(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, eelkõige selle artikli 46 lõiget 1,
The documents must include best environmental management practice, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
Need dokumendid peavad hõlmama parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by that Regulation are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Kui kõnealuse määrusega loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma neid dokumente arvesse.
Regulation (EC) No 1221/2009 required the Commission to establish a working plan setting out an indicative list of sectors to be considered priority sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents.
Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetseks peetavatest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)’ identified the public administration sector as a priority sector.
Komisjoni teatises, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatavat töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid, määrati avaliku halduse sektor kindlaks prioriteetse sektorina.
Given the variety of activities carried out by the different public administrations across the Union, the sectoral reference document for the public administration sector should focus on the key environmental issues for the sector.
Kuna liidu erinevate haldusorganite tegevus on väga mitmekesine, tuleks selle sektori võrdlusdokumendis keskenduda sektori jaoks tähtsaimatele keskkonnaküsimustele.
It should identify, by way of best environmental management practice for the sector, concrete actions to improve office management, energy and resource efficiency, mobility, land use, air quality, water supply and waste water management, with a view to fostering a more circular economy.
Dokumendis tuleks parima keskkonnajuhtimistavana kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada büroode haldamist, energia- ja ressursitõhusust, liikuvust, maakasutust, õhukvaliteeti, veevarustust ja reoveekäitlust, mis on vajalik ringmajanduse edendamiseks.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the public administration sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Et organisatsioonidel, tõendajatel ja muudel osalistel oleks piisavalt aega avaliku halduse sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks valmistuda, peaks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev olema 120 päeva pärast otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva.
In developing the sectoral reference document annexed to this Decision, the Commission has consulted with Member States and other stakeholders in accordance with Regulation (EC) No 1221/2009.
Käesolevale otsusele lisatud sektori võrdlusdokumendi koostamisel konsulteeris komisjon liikmesriikide ja muude sidusrühmadega kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 49 of Regulation (EC) No 1221/2009,
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Käesoleva otsuse lisas on esitatud avaliku halduse sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1221/2009.
It shall apply from 18 May 2019.
Seda kohaldatakse alates 18. maist 2019.
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
See sektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille on koostanud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).
Relevant legal background
Asjaomane õiguslik taust
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93.
Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), kus organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93.
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:
Seejärel on see kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001;
Regulation (EC) No 1221/2009.
määrusega (EÜ) nr 1221/2009.
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni uus tähtis element on artikkel 46 sektori võrdlusdokumentide väljatöötamise kohta.
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Sektori võrdlusdokumentides tuleb esitada parimad keskkonnajuhtimistavad, keskkonnatoime näitajad eri sektorite jaoks ning kui see on asjakohane, siis tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonda pidevalt parandada.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the public administration sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Selle raames pakutakse käesolevas sektori võrdlusdokumendis välja sektoripõhised suunised avaliku halduse sektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimatele tavadele.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Dokumendi on koostanud Euroopa Komisjon, kes kasutas sidusrühmade ettepanekuid.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis JRC, arutas läbi ja leppis lõpuks kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimistavad, sektorite keskkonnatoime näitajad ning tipptaseme võrdlusalused; nende võrdlusaluste eesmärk oli eelkõige iseloomustada sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Käesolev võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, mis on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kaaluvad EMASis registreerimist tulevikus, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimistavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the public administration sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki avaliku halduse sektoris tegutsevaid organisatsioone nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate keskkonnajuhtimistavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta oma keskkonnatoime mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Kuidas peaksid EMASi liikmeks registreeritud organisatsioonid sektori võrdlusdokumente arvesse võtma?
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumente arvesse kahel tasandil:
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
keskkonnaülevaadete tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Keskkonnatoime aruandluseks kasutatavate näitajate valimisel peaksid organisatsioonid arvesse võtma sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need hõlmavad keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspekte.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet puudutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Nad peaksid kirjeldama, kuidas kasutati asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Siiski ei ole parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine või kindlaksmääratud tipptaseme võrdlusaluste täitmine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu jääb võrdlusaluste teostatavus ja parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast organisatsioonide endi hinnata.
This feasibility assessment is also necessary for public administrations, which are frequently requested to lead by example.
Teostatavust on vaja hinnata ka haldusorganitel, millelt tihti oodatakse teistele eeskujuks olemist.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimistavade ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja kohaldatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Sektori võrdlusdokumentide elemente (näitajaid, parimaid keskkonnajuhtimistavasid või tipptaseme võrdlusaluseid), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide mõttes vajalikuks, ei pea keskkonnaaruandes esitama ega kirjeldama.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
EMASi keskkonnatõendajad kontrollivad, kas ja kuidas võttis organisatsioon oma keskkonnaaruande koostamisel arvesse sektori võrdlusdokumenti (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Eelkõige ei tohi tõendajad nõuda individuaalset põhjendust iga võrdlusdokumendis mainitud parima tava, sektoripõhise keskkonnatoime näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida organisatsioon ei pea oma keskkonnaülevaadet silmas pidades asjakohaseks.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis on üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.
Structure of the Sectoral Reference Document
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta; teises peatükis määratletakse võrdlusdokumendi rakendusala.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid koos teabega nende kohaldatavuse kohta.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Kui mõne parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need.