natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
Seepärast peaks juhtimismehhanismi peamine eesmärk olema võimaldada saavutada energialiidu ning eelkõige kliima- ja energiaraamistiku 2030 eesmärgid, mis puudutavad kasvuhoonegaaside heite vähendamist, taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat ja energiatõhusust.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
Need eesmärgid tulenevad liidu energiapoliitikast ja vajadusest säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ning edendada loodusvarade mõistlikku ja arukat kasutamist, nagu on ette nähtud aluslepingutes.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
Ühtegi neist omavahel lahutamatult seotud eesmärkidest ei saa käsitada teiste suhtes teisejärgulisena.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Käesolev määrus on seepärast seotud valdkondliku õigusega, millega rakendatakse 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
Kuigi liikmesriikidel on vaja paindlikkust enda energiaallikate jaotuse ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikameetmete valimiseks, peaks selline paindlikkus olema kooskõlas turgude suurema lõimimise ja konkurentsile avamisega, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisega ning vähese CO2-heitega kestlikule majandusele järkjärgulise üleminekuga.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.
Ühiskondlikult vastuvõetav ja õiglane üleminek kestlikule ja vähese CO2-heitega majandusele nõuab muudatuste tegemist investeerimiskäitumises nii avaliku kui ka erasektori investeeringute puhul ning stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades, võttes arvesse kodanikke ja piirkondi, kellele üleminek vähese CO2-heitega majandusele võib avaldada kahjulikku mõju.
The main objective of the governance mechanism should therefore be to enable the achievement of the objectives of the Energy Union and in particular the targets of the 2030 Framework for Climate and Energy, in the field of GHG emission reduction, energy from renewable sources and energy efficiency.
Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on vaja Euroopa majandust tõhustada ja seda innovaatilisemaks muuta ning see peaks eelkõige aitama luua püsivaid töökohti, sealhulgas kõrgtehnoloogia sektoris, ning parandada õhukvaliteeti ja rahvatervist.
Those objectives and targets stem from the Union policy on energy and from the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, as provided for in the EU Treaties.
Võttes arvesse Pariisi kokkuleppest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi, peaksid liikmesriigid aru andma meetmetest, mida nad energiatoetuste järkjärguliseks kaotamiseks võtavad, eelkõige fossiilkütuste puhul.
None of those objectives, which are indissociably linked, can be regarded as secondary to the other.
Aruannetes võivad liikmesriigid võtta aluseks fossiilkütuste toetuste kohta rahvusvahelisel tasandil kasutatavaid määratlusi.
This Regulation is therefore linked to sectoral law implementing the 2030 targets for energy and climate.
Kuna kasvuhoonegaasid ja õhusaasteained pärinevad üldiselt ühistest allikatest, võib kasvuhoonegaaside vähendamise poliitika mõjuda positiivselt rahvatervisele ja õhukvaliteedile, eriti linnapiirkondades, ja tasakaalustada kasvuhoonegaaside mõju leevendamise meetmete lühiajalised kulud.
While Member States need flexibility to choose policies that are best-matched to their national energy mix and preferences, that flexibility should be compatible with further market integration, increased competition, the attainment of climate and energy objectives and the gradual shift towards a sustainable low-carbon economy.
Kuna direktiivi (EL) 2016/2284 kohaselt esitatavad andmed on oluline sisend kasvuhoonegaaside inventuuri ja riiklike kavade koostamisel, tuleks tunnustada seda, kui oluline on, et direktiivi (EL) 2016/2284 ja kasvuhoonegaaside inventuuri kohaseid andmeid koostatakse ja esitatakse järjepidevalt.
A socially acceptable and just transition to a sustainable low-carbon economy requires changes in investment behaviour, as regards both public and private investment, and incentives across the entire policy spectrum, taking into consideration citizens on whom and regions on which the transition to a low-carbon economy could have adverse impacts.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et on vaja tagada sünergia ja sidusus muude õiguslike vahendite kohase aruandlusega, eelkõige mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 166/2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1099/2008 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 517/2014.
Achieving GHG emission reductions requires a boost to efficiency and innovation in the European economy and in particular should also create sustainable jobs, including in high-tech sectors, and lead to improvements of air quality and public health.
Kasvuhoonegaaside heite kohta aruannete esitamisel on oluline kasutada järjepidevaid andmeid, et tagada heiteid käsitlevate aruannete kvaliteet.
In view of the international commitments in the Paris Agreement, Member States should report on actions that they undertake to phase out energy subsidies, in particular for fossil fuels.
Kooskõlas komisjoni kindla kohustusega tagada parem õigusloome ja kooskõlas poliitikaga, mis edendab teadusuuringuid, innovatsiooni ja investeerimist, peaks juhtimismehhanism tooma liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade, komisjoni ja liidu muude institutsioonide jaoks kaasa halduskoormuse ja -keerukuse olulise vähendamise.
When reporting, Member States may choose to base themselves on existing definitions for fossil fuel subsidies used internationally.
Samuti peaks see aitama tagada poliitikasuundade ja meetmete sidususe ja asjakohasuse liidu ja liikmesriikide tasandil, pidades silmas energiasüsteemi ümberkujundamist kestlikule vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks.
As GHGs and air pollutants largely derive from common sources, policy designed to reduce GHGs can have co-benefits for public health and air quality, in particular in urban areas, that could offset the near-term costs of GHG mitigation.
Energialiidu eesmärkide ja sihtide saavutamine tuleks tagada liidu algatuste ja liikmesriikide sidusa poliitikaga, mis on ette nähtud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega.
As data reported under Directive (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council represent an important input for the compilation of the GHG inventory and the national plans, the importance of compilation and reporting of consistent data between Directive (EU) 2016/2284 and the GHG inventory should be recognised.
Liidu energia- ja kliimaalases valdkondlikus õiguses on sätestatud kavandamisnõuded, millest on olnud kasu liikmesriikide tasandi muutuste toetamisel.
The experience gained in implementing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and the Council indicated the need for synergies and coherence with reporting under other legal instruments, in particular with Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 166/2006 of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 517/2014 of the European Parliament and of the Council.
Tulenevalt nende õigusaktide kehtestamise eri ajast esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju, mis kahjustab kulutõhusust.
The use of consistent data to report GHG emissions is essential to ensuring the quality of emissions reporting.
Seega tuleks praegused kliima- ja energiavaldkonna eri kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused võimalikult suures ulatuses seostada ja lõimida.
In line with the Commission's strong commitment to better regulation and consistent with a policy that promotes research, innovation and investment, the governance mechanism should result in a significant reduction of administrative burden and complexity for the Member States and relevant stakeholders, the Commission and other Union institutions.
Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid hõlmama kümneaastaseid ajavahemikke ning andma ülevaate energiasüsteemi ja poliitika hetkeolukorrast.
It should also help to ensure coherence and adequacy of policies and measures at Union and national level with regard to the transformation of the energy system towards a sustainable low-carbon economy.
Nendega tuleks ette näha riiklikud eesmärgid energialiidu viie mõõtme jaoks ning vastavad poliitikasuunad ja meetmed nende eesmärkide saavutamiseks ning neil peaks olema analüütiline alus.
The achievement of the Energy Union objectives and targets should be ensured through a combination of Union initiatives and coherent national policies set out in integrated national energy and climate plans.
Esimest ajavahemikku (2021–2030) hõlmavates lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades tuleks eelkõige keskenduda 2030. aasta eesmärkidele kasvuhoonegaaside heite vähendamise, taastuvenergia, energiatõhususe ja elektrivõrkude ühendatuse valdkonnas.
Sectoral Union law in the energy and climate fields sets out planning requirements, which have been useful tools to drive change at the national level.
Liikmesriigid peaksid tagama, et lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad oleksid kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni säästva arengu eesmärkidega ja aitaksid neid saavutada.
Their introduction at different times has led to overlaps and insufficient consideration of synergies and interactions between policy areas, to the detriment of cost-efficiency.
Oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade koostamisel peaks liikmesriikidel olema võimalik toetuda olemasolevatele riiklikele strateegiatele või kavadele.
Current separate planning, reporting and monitoring in the climate and energy fields should therefore as far as possible be streamlined and integrated.
Esimese lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ja lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõpliku variandi koostamiseks on antud erinev tähtaeg kui järgnevate kavade puhul, et liikmesriikidel oleks pärast käesoleva määruse vastuvõtmist piisavalt ettevalmistusaega oma esimese kava koostamiseks.
The integrated national energy and climate plans should cover ten-year periods and should provide an overview of the current energy system and policy situation.
Liikmesriike ergutatakse esitama oma esimese lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 2018. aastal siiski võimalikult varakult, et jätta aega nõuetekohaste ettevalmistuste tegemiseks, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni („ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon“) osaliste konverentsi otsuse 1/CP.21 kohaselt 2018. aastal korraldatava hõlbustava dialoogi tarbeks.
They should set out national objectives for each of the five dimensions of the Energy Union and corresponding policies and measures to meet those objectives and have an analytical basis.
Lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades peaksid liikmesriigid hindama, kui palju on kodumajapidamisi, millel on raskusi energia eest tasumisega, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida vastava riigi oludes on vaja normaalsete elamistingimuste tagamiseks, olemasolevat sotsiaalpoliitikat ja muid asjakohaseid poliitikavaldkondi, aga ka komisjoni soovituslikke juhiseid asjaomaste näitajate kohta, sealhulgas geograafiline hajutatus, mis põhinevad energia eest tasumisega seonduvate raskuste ühisel käsitusel.
The integrated national energy and climate plans covering the first period from 2021 to 2030 should pay particular attention to the 2030 targets for GHG emission reductions, renewable energy, energy efficiency and electricity interconnection.
Kui liikmesriik leiab, et tal on märkimisväärne arv leibkondi, millel on raskusi energia eest tasumisega, peaks ta lisama oma kavasse soovitusliku eesmärgi energia eest tasumisega seonduvaid raskusi vähendada.
Member States should aim to ensure that the integrated national energy and climate plans are consistent with, and contribute to, achieving the United Nations Sustainable Development Goals.
Tuleks kehtestada lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade kohustuslik vorm, millega tagatakse kõikide riiklike kavade piisav põhjalikkus ja nende võrreldavus ning koondatavus, võimaldades samal ajal liikmesriikidele piisavat paindlikkust riikide eelistusi ja eripärasid kajastavate riiklike kavade üksikasjade osas.
In their integrated national energy and climate plans, Member States may build upon existing national strategies or plans.
Energia- ja kliimavaldkonna poliitikasuundade ja meetmete rakendamine mõjutab keskkonda.
For the first draft and final integrated national energy and climate plan, a different deadline is provided as compared to subsequent plans, in order to provide Member States with adequate preparation time for their first plans after the adoption of this Regulation.
Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel võimaldatakse vara ja tõhusalt osaleda lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade koostamises ning esitada oma arvamus, vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (Århusi konventsioon).
Nevertheless, Member States are encouraged to provide their first draft integrated national energy and climate plans as early as possible in 2018, in order to allow proper preparation, in particular for the facilitative dialogue to be convened in 2018 in accordance with Decision 1/CP.21 of the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
Samuti peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite kaasamise lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse ning püüdma vähendada halduskeerukust avalikkusega konsulteerimisega seotud kohustuste täitmisel.
In their integrated national energy and climate plans, Member States should assess the number of households in energy poverty, taking into account the necessary domestic energy services needed to guarantee basic standards of living in the relevant national context, existing social policy and other relevant policies, as well as Commission indicative guidance on relevant indicators, including geographical dispersion, that are based on a common approach for energy poverty.
Avalikkusega konsulteerimisel ja kooskõlas Århusi konventsiooniga peaksid liikmesriigid püüdma tagada võrdse osalemise, selle, et avalikkus oleks avalike teadaannete või muude asjakohaste vahenditega (nt elektrooniline meedia) teavitatud, nii et üldsusel oleks juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, ning et võetaks kasutusele üldsuse osalusega seotud praktiline kord.
In the event that a Member State finds that it has a significant number of households in energy poverty, it should include in its plan a national indicative objective to reduce energy poverty.
Iga liikmesriik peaks sisse seadma alalise mitmetasandilise energeetikaalase arutelu platvormi, mis koondab kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskonna organisatsioone, äriringkondi, investoreid ja teisi sidusrühmi, et arutada energia- ja kliimapoliitika jaoks välja töötatud eri võimalusi.
A mandatory template for the integrated national energy and climate plans should be established to ensure that all national plans are sufficiently comprehensive and to facilitate comparison and aggregation of national plans, while at the same time ensuring sufficient flexibility for Member States to set out the details of national plans reflecting national preferences and specificities.
Selle aruteluplatvormi raames peaks olema võimalik arutada liikmeriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava ning pikaajalist kliima- ja energiastrateegiat.
The implementation of policies and measures in the areas of energy and climate has an impact on the environment.
Arutelu võib toimuda mis tahes riikliku struktuuri kaudu, nagu veebisait, avaliku arutelu platvorm või muu interaktiivne suhtlusvahend.
Member States should therefore ensure that the public is given early and effective opportunities to participate in and to be consulted on the preparation of the integrated national energy and climate plans in accordance, where applicable, with the provisions of Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council and the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters of 25 June 1998 (the ‘Aarhus convention’).
Energialiidu eesmärkide kulutõhusal viisil saavutamisel omab otsustavat tähtsust piirkondlik koostöö.
Member States should also ensure involvement of social partners in the preparation of the integrated national energy and climate plans, and aim to limit administrative complexity when fulfilling their obligations with regard to public consultation.
Liikmesriikide koostööd peaks hõlbustama komisjon.
When carrying out public consultations, and in line with the Aarhus Convention, Member States should aim to ensure equal participation, that the public is informed by public notices or other appropriate means such as electronic media, that the public is able to access all relevant documents, and that practical arrangements related to the public's participation are put in place.
Liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada märkusi teiste liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade kohta enne nende viimistlemist, et vältida ebajärjepidevust ja võimalikku negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ning tagada ühiste eesmärkide koos saavutamine.
Each Member State should establish a permanent multi-level energy dialogue, bringing together local authorities, civil society organisations, the business community, investors and other relevant stakeholders to discuss the different options envisaged for energy and climate policies.
Piirkondlik koostöö lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade koostamisel ja viimistlemisel ning nende edasisel rakendamisel peaks olema kesksel kohal, et tõhustada meetmeid ja soodustada turgude lõimimist ja energiajulgeolekut.
It should be possible for the Member State's integrated national energy and climate plan as well as its long-term strategy to be discussed within the framework of that dialogue.
Kui liikmesriigid teevad käesoleva määruse raames koostööd, peaksid nad arvesse võtma olemasolevaid piirkondlikke koostööfoorumeid, näiteks Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava, Kesk- ja Kagu-Euroopa ühendamise algatus, Kesk- ja Lääne-Euroopa piirkondlik energiaturg, Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatus, viiepoolne energiafoorum, Edela-Euroopa ühendused ning Euroopa-Vahemere piirkonna partnerlus.
The dialogue may take place by means of any national structure, such as a website, public consultation platform or another interactive communication tool.
Liikmesriike kutsutakse üles kavandama koostööd energiaühenduse osaliste, Euroopa Majanduspiirkonna kolmandatest riikidest liikmete ja vajaduse korral muude asjakohaste kolmandate riikidega.
Regional cooperation is key to ensuring the effective achievement of the objectives of the Energy Union in a cost-optimal manner.
Komisjon võib turgude paremaks lõimimiseks ja kulutõhusa poliitika, tulemusliku koostöö, partnerluste ja konsultatsioonide soodustamiseks kindlaks teha, millised võimalused on parandada piirkondlikku koostööd, mis hõlmab vastavalt käesolevale määrusele energialiidu viiest mõõtmest üht või mitut, omab pikaajalist eesmärki ja põhineb valitsevatel turuoludel.
The Commission should facilitate such cooperation between the Member States.
Komisjon võib korraldada arutelusid asjaomaste kolmandate riikidega, et uurida võimalusi laiendada neile käesoleva määruse sätete, eelkõige piirkondliku koostööga seotud sätete kohaldamist.
Member States should get the opportunity to comment on other Member States' integrated national energy and climate plans before they are finalised to avoid inconsistencies and potential negative impacts on other Member States and ensure that common objectives are met collectively.
Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid olema stabiilsed, et tagada riiklike poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvus ja prognoositavus ning seega investeerimiskindlus.
Regional cooperation in elaborating and finalising integrated national energy and climate plans as well as in their subsequent implementation should be essential to improving the effectiveness and efficiency of measures and fostering market integration and energy security.
Ette tuleks näha riiklike kavade ajakohastamine üks kord kümne aasta jooksul, et liikmesriikidel oleks võimalik kohaneda olukorra märkimisväärse muutumisega.
Where they cooperate in the framework of this Regulation, Member States should take into consideration existing regional cooperation fora, such as the Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP), Central and South-Eastern Europe Connectivity (CESEC), Central-West Regional Energy Market (CWREM), the North Seas Countries' Offshore Grid Initiative (NSCOGI), the Pentalateral Energy Forum, Interconnections for South-West Europe and the Euro-Mediterranean Partnership.
Ajakohastamise käigus peaksid liikmesriigid püüdma leevendada negatiivset keskkonnamõju, mis lõimitud aruandlusest ilmsiks tuleb.
Member States are encouraged to envisage cooperation with signatories to the Energy Community, third-country members of the European Economic Area and, where appropriate, with other relevant third countries.
Stabiilsetel pikaajalistel kasvuhoonegaaside heite vähendamise strateegiatel on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel ning laiemate säästva arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel.
The Commission may undertake discussions with relevant third countries in order to explore the possibility to extend towards them the application of provisions established under this Regulation, in particular those related to regional cooperation.
Sellega seoses kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni 22. märtsil 2018. aastal üles esitama 2019. aasta esimeseks kvartaliks ettepanekut liidu pikaajalise kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise strateegia kohta kooskõlas Pariisi kokkuleppega, võttes arvesse lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid.