natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i71) Percentage of increased average speed and punctuality of public transport vehicles in the congestion charge area compared to the situation before the introduction of the congestion charge (%)
b24) Maksust vabastamata sõidukitega liiklemine ummikumaksu piirkonnas on võrreldes olukorraga enne ummikumaksu kehtestamist vähenenud 20 % võrra
(b23) The concentration of air pollutants (PM10, ammonia and nitrogen oxide) is reduced by 10 % (on average) within the congestion charge area, compared to the situation before the introduction of the congestion charge
b25) Ühistransporditeenuste kiirus ja täpsus on võrreldes olukorraga enne ummikumaksu kehtestamist paranenud ummikumaksu piirkonnas 5 % võrra
(b24) Vehicular access of non-exempt vehicles to the congestion charge area is reduced by 20 % compared to the situation before the introduction of the congestion charge
Tasuta parkimiskohtade arvu piiramine linnades
(b25) The speed and punctuality of public transport services are improved by 5 % compared to the situation before the introduction of the congestion charge
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub tänavaäärsete tasuta parkimiskohtade arvu piiramine linnapiirkondades ning (tänavaäärsete parkimiskohtade ja maa-aluste garaažide) parkimiskohtade arvu miinimumnõuete tühistamine uute ehitusprojektide puhul.
Limiting free parking spaces in cities
Lisaks võib vastu võtta ametliku poliitika varasemate (tänavaäärsete parkimiskohtade ja maa-aluste garaažide parkimiskohtade) nõuete järkjärguliseks kaotamiseks olemasolevate ehitiste puhul.
It is BEMP to limit on-street free parking spaces (i.e. free of charge) in urban areas and remove minimum parking requirements (for on-street parking and underground garages) in new building developments.
Tänavaäärsete tasuta parkimiskohtade arvu piiramine on stiimul muude transpordivahendite kasutamiseks.
Additionally, a formal policy to incrementally remove any previous parking requirements (for on-street parking and underground garages) from existing developments can also be adopted.
Need meetmed on kõige tõhusamad koos meetmetega, mille eesmärk on parandada auto kasutamise heade alternatiivide – näiteks ühistransport, rattasõit ja kõndimine – kättesaadavust ning usaldusväärsust.
Limiting on-street free parking spaces is a disincentive to privately owned cars.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kohalikes omavalitsustes ning see on eriti asjakohane linnades, millele on iseloomulikud liiklusummikud ja õhusaaste või ühistranspordi vähene kasutamine.
These measures are most effective when accompanied by measures to improve the availability and reliability of valid alternatives to the use of a car, such as public transport, cycling and walking.
i72) Vabade parkimiskohtade osakaal tööajal (%)
This BEMP is applicable to all local authorities and specifically relevant for cities with high traffic congestion and air pollution or underused public transport.
i73) (Tänavaäärsete parkimiskohtade ja maa-aluste garaažide) parkimiskohtade arvu miinimumnõuete olemasolu uute ehitusprojektide puhul (jah/ei)
(i72) Percentage of available parking spaces during business hours (%)
b26) Tänavaäärsed parkimiskohad on 90 % tööajast 80–90 % hõivatud.
(i73) Existence of minimum parking requirements (for on-street parking and underground garages) for new developments (y/n)
b27) Linnal pole uutele ehitusprojektidele (tänavaäärsete parkimiskohtade ja maa-aluste garaažide) parkimiskohtade arvu miinimumnõudeid ning linnal on ametlik poliitika varasemate parkimiskohtade arvu nõuete järkjärguliseks kaotamiseks olemasolevate ehitiste puhul
(b26) On-street parking spaces are between 80 % and 90 % occupied during 90 % of business hours
Logistika-teeninduskeskuste loomine
(b27) The city has no minimum parking requirements (for on-street parking and underground garages) for new developments and has a formal policy to incrementally remove any previous parking requirements from existing developments
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub asjaomaste sidusrühmade kaasamine ja omavalitsusüksuse territooriumile logistika-teeninduskeskuse loomise toetamine.
Implementation of logistics service centres
Logistika-teeninduskeskus võib asuda suhteliselt lähedal geograafilisele piirkonnale, mida see teenindab, et piirkonnas oleks võimalik vedada ühissaadetisi.
It is BEMP to involve the relevant stakeholders and support the implementation of a logistics service centre in the territory of the municipality.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes, kes vastutavad liikuvuse eest, ning see on eriti asjakohane linnades, kus võetakse vastu palju kaubasaadetisi, ning/või millele on iseloomulikud liiklusummikud ja õhusaaste.
The logistics service centre can be situated in relatively close proximity to the geographical area that it serves, to allow consolidated deliveries to be carried out within that area.
i74) Kaubaveokite CO2-heide konkreetsel ajavahemikul (nt aastas, kuus) piirkonnas, mida logistika-teeninduskeskus teenindab (kg CO2-ekvivalenti aastas või kg CO2-ekvivalenti kuus)
This BEMP is applicable to all local authorities responsible for mobility and specifically relevant for cities which receive a high volume of deliveries of goods and/or are subject to high traffic congestion and air pollution.
i75) Kaubavedude päevane arv teeninduspiirkonnas (arv päevas)
(i74) Emissions of CO2 from delivery vehicles over a specific timespan (e.g. yearly, monthly) in the area served by the logistics service centre (kg CO2eq/year or kg CO2eq/month)
b28) Kaubaveokite CO2-heide on teeninduspiirkonnas võrreldes olukorraga enne logistika-teeninduskeskuse loomist vähenenud 40 % võrra
(i75) Number of delivery trips per day in the service area (number/day)
b29) Päevas teeninduspiirkonda tehtud kaubavedude arv on võrreldes olukorraga enne logistika-teeninduskeskuse loomist vähenenud 75 % võrra
(b28) 40 % reduction in CO2 emissions from delivery vehicles in the service area compared to the situation before the implementation of the logistics service centre
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses maakasutusega
(b29) 75 % reduction in the number of delivery trips per day to the service area compared to the situation before the implementation of the logistics service centre
See punkt on suunatud kohalikele omavalitsustele, kes vastutavad maakasutuse planeerimise eest.
Best environmental management practices for land use
Valglinnastumise vältimine rohealadel ja põllumajandusmaal
This section is targeted to local authorities responsible for land use planning.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub valglinnastumise piiramine ja kontrollimine reguleerivate meetmetega (nt ruumiline ja maakasutuse planeerimine, konkreetsetele maakasutusviisidele piirangute seadmine), majandusliku sekkumisega (nt ehituslubade müümine) ning institutsiooniliste muudatuste ja institutsioonilise korraldusega (nt spetsiaalsed asutused linnade taaselustamiseks).
Limiting urban sprawl into green spaces and agricultural land
Näited valglinnastumise piiramise meetmete kohta on mahajäetud tööstusaladele ehitamise soodustamine, hoonetevaheliste kaetud alade minimeerimine, kasutamata hoonete renoveerimine ja vertikaalse arengu edendamine.
It is BEMP to limit and control urban sprawl by regulatory measures (e.g. spatial land use planning, restriction on specific land use), economic intervention (e.g. trading in building permits) and institutional change and management (e.g. special agencies for urban revitalisation).
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes, kes vastutavad maakasutuse planeerimise eest.
Examples of measures to limit urban sprawl are encouraging building on brownfield land, minimising sealed space between buildings, renovating unused buildings, and promoting vertical development.
i76) Tehisliku vett läbilaskmatu pinnase osakaal (st igasugused vett läbilaskmatud tehislikud alad: ehitised, teed, taimede ja veeta osad) omavalitsusüksuse territooriumil (km2 tehislik vett läbilaskmatu pinnas/km2 kogupindala)
This BEMP is applicable to all local authorities responsible for land use planning.
i77) Konkreetsel ajavahemikul (nt 1 aasta, 5 või 10 aastat) loodud uute tehislike alade osakaal kõigi omavalitsusüksuse territooriumi tehislike alade seas võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega (%)
(i76) Percentage of manmade impermeable surfaces (i.e. any kind of impermeable built area: buildings, roads, any part with no vegetation or water) in the territory of the municipality (km2 manmade impermeable surface/km2 total surface)
Linna soojussaare vähendamine
(i77) Percentage of new built area in a specific time span (e.g. 1, 5, 10 years) out of the total built area in the territory of the municipality at the beginning of the period considered (%)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub linna soojussaare leevendamine, kombineerides meetmeid, nagu rohealad, murukatused, peegeldavate materjalide kasutamine, kuumade torude isolatsiooni tõhususe parandamine ning soojuse kaotsimineku vältimine heitsoojuse kasutamise abil.
Reducing the urban heat island effect
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes, kes vastutavad maakasutuse planeerimise eest suurtes linnapiirkondades.
It is BEMP to mitigate the urban heat island effect through the implementation of a combination of measures, such as green areas, green roofs, the use of reflective materials, increasing the efficiency of the insulation of hot pipes and avoiding the dissipation of waste heat by its reuse.
Väiksed omavalitsusüksused puutuvad linna soojussaare probleemiga vähem kokku.
This BEMP is applicable to all local authorities responsible for land use planning in large urban areas.
i78) Linna soojussaare leevendamise meetmete rakendamine, näiteks rohealad, murukatused ja peegeldavate materjalide kasutamine (jah/ei)
Small municipalities are less affected by the urban heat island effect.
Väikese mõjuga vee äravoolusüsteemi nõudmine kaetud mulla puhul
(i78) Implementation of measures to mitigate the urban heat island effect, such as green areas, green roofs or use of reflective materials (y/n)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub uute ehitusprojektide (sh olemasolevate ehitiste ulatusliku ümberkorraldamise) puhul väikse mõjuga vee äravoolusüsteemi rakendamise nõudmine, et vältida ja kontrollida üleujutusi, mullaerosiooni ja -reostust ning põhjavee reostust.
Requiring low-impact water drainage in sealed soils
Väikse mõjuga äravoolumeetmeid, milles rakendatakse säästva äravoolusüsteemi (SUDS) aluseid, peetakse parimaks tavaks, sest säästva äravoolusüsteemi puhul lähtutakse silmapaistvatest põhimõtetest:
It is BEMP to require low-impact drainage measures in the construction of new developments (including major redevelopments of existing built areas) to prevent and control flooding, soil erosion and pollution, and groundwater pollution.
mille eesmärk on parandada äravoolava vee kvaliteeti, vähendada pinnavee äravoolu, suurendada elurikkust ja luua kasutusväärtust;
Low-impact drainage measures adopting the ‘Sustainable Drainage Systems’ (SUDS) philosophy are considered best practice, as SUDS follow outstanding principles which:
millega püütakse taastada võimalikult lähedaselt arenduseelne looduslik äravool;
seek the improvement of water run-off quality, reduce surface run-off, contribute to biodiversity and create amenity value,
millel on terviklik juhtimishierarhia, mis hõlmab ennetamist, allikakontrolli ja kohapealset kontrolli.
try to replicate, as closely as possible, the natural drainage before development,
Konkreetsed vee äravoolu parandamise meetmed on kohaspetsiifilised.
have an integrated management hierarchy of prevention, source control and site control.
i79) Väikse mõjuga äravoolumeetmete nõudmine uute ehitusprojektide ja olemasolevate ehitiste ulatusliku ümberkorraldamise puhul (jah/ei)
The specific measures to improve water drainage are site-specific.
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses linnade rohealadega
(i79) Existence of requirements for low-impact drainage measures for the construction of new developments and for major redevelopments (y/n)
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad linnade rohealade haldamise eest.
Best environmental management practices for green urban areas
Kohaliku elurikkuse strateegia ja tegevuskava koostamine ning rakendamine
This section is targeted to public administrations responsible for the management of green urban areas.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub kohaliku elurikkuse strateegia ja tegevuskava kasutuselevõtmine; nende eesmärgid võivad olla kindlaks määratud tänu dialoogile ekspertide, sidusrühmade ja elanikega.
Establishing and implementing a local biodiversity strategy and action plan
Tegevuskava peab sisaldama rakendatavaid meetmeid, tähtaegu, eelarvet, vahe-eesmärke, rakendamiseks loodud partnerlusi ning kohustusi.
It is BEMP to introduce a local biodiversity strategy and action plan whose goals and objectives can be defined thanks to dialogue with experts, stakeholders and residents.
Tegevuskava tulemusi võib propageerida ja levitada, et suurendada elanike ja sidusrühmade hulgas teadlikkust.
The action plan needs to include the measures to be implemented, timelines, budget available, milestones, partnerships for implementation and responsibilities.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes vastutavad linnade rohealade haldamise eest.
The results of the action plan can be promoted and disseminated to inhabitants and stakeholders to raise awareness.
i80) Pärismaiste liikide protsent ja arv (liikide kategooriate kaupa, nt linnud, liblikad) linnapiirkonnas (%)
This BEMP is applicable to all public administrations responsible for the management of green urban areas.
i81) Looduslike ja poollooduslike alade osakaal kogu linnapiirkonnas (%)
(i80) Percentage and number of native species (for different categories of species, e.g. birds, butterflies) in the urban area (%)
i82) Rohealad elaniku kohta (m2/elanik) – eristades linnapiirkondi, pooleldi linnastunud ja maapiirkondi
(i81) Percentage of natural and semi-natural areas in the urban area out of the total urban area (%)
Siniste ja roheliste võrgustike loomine
(i82) Green space per inhabitant (m2/inhabitant) — distinguishing between urban, semi-urban and rural areas
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub siniste ja roheliste võrgustike arendamine, loodusest lähtuva veeringluse taasloomine ning linna väärtusse panustamine, ühendades selleks veemajanduse ja rohelise taristu.
Creating blue-green networks
Need võrgustikud võivad kombineerida ning kaitsta linnamaastiku hüdroloogilist ja ökoloogilist väärtust, pakkudes vastupanuvõime ja kohanemisega seotud meetmeid üleujutustega tegelemiseks.
It is BEMP to develop blue-green networks, recreating a nature-oriented water cycle and contributing to the amenity of the city, by bringing water management and green infrastructure together.
i83) Rohealade ja siniste alade osakaal kogu linnapiirkonnas (%)
Blue-green networks can combine and protect the hydrological and ecological values of the urban landscape while providing resilient and adaptive measures to deal with flooding events.
Murukatuste kasutuselevõtu soodustamine
(i83) Percentage of green and blue urban areas in the urban area out of the total urban area (%)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub asjakohaste poliitikakavade väljatöötamine, millega toetatakse murukatuste ehitamist uutele ning olemasolevatele riigi- ja erahoonetele.
Fostering the deployment of green roofs
Murukatustel võivad olla ka taastuvenergiasüsteemid, nagu päikesepaneelid (vt punkti 3.2.10, et saada lisateavet taastuvenergia tootmise kohta üldkasutatavates hoonetes ja sotsiaalkorterites).
It is BEMP to develop appropriate policy schemes that support the construction of green roofs in new and existing buildings, both public and private.
Poliitikakavad, millega toetatakse murukatuste kasutuselevõttu, võivad hõlmata majanduslikke stiimuleid, bürokraatia vähendamist ja konkreetset tehnilist tuge murukatuste kaasamiseks hoonete ehitamisse või rekonstrueerimisse.
Green roofs can also host renewable energy systems, such as photovoltaic panels (see Section 3.2.10 for more information on renewable energy generation in public buildings and social housing).
i84) Murukatustega kaetud pinna osakaal linnapiirkonna kogupindalas (m2murukatus/m2linnapiirkond)
Policy schemes that support the deployment of green roofs can incorporate economic incentives, reduced bureaucracy, and specific technical support for inclusion of green roofs in the construction or renovation of buildings.
i85) Murukatustega hoonete protsent või arv konkreetses linnapiirkonnas (%)
(i84) Percentage of surface covered with green roofs out of the total surface of the urban area (m2green roof/m2urban area)
Uue keskkonnaväärtuse andmine mahajäetud rohealadele ja äärealadele
(i85) Percentage or number of buildings with green roofs in a given urban area (%)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub omavalitsusüksuse territooriumil olevate mahajäetud rohealade ja äärealade taastamise kava vastuvõtmine, et eemaldada mullast ja veest saasteained, parandada liikide elupaiku, vähendada linna soojussaari ning kaitsta mullaerosiooni ja üleujutuste eest, pakkudes samal ajal kohalikele elanikele rohealasid vaba aja veetmiseks.
Giving new environmental value to derelict green areas and fringe areas
i86) Linnapiirkonna mahajäetud rohealade ja äärealade taastamise ning keskkonnajuhtimise kava vastuvõtmine (jah/ei)
It is BEMP to adopt a plan to restore derelict green areas and fringe areas in the territory of the municipality in order to remove pollutants from soil and water, improve the habitat for wildlife, reduce the urban heat island effect and protect against soil erosion and floods, while offering recreational green areas for the local residents.
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses kohaliku välisõhu kvaliteediga
(i86) Adoption of a plan for the restoration and environmental management of the derelict green areas and fringe areas within the urban area (y/n)
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad õhukvaliteedi juhtimise eest.
Best environmental management practices for local ambient air quality
Kohaliku välisõhu kvaliteedi parandamine
This section is targeted to public administrations responsible for the management of air quality.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub struktureeritud kava olemasolu, millega parandatakse õhukvaliteeti korrapäraselt ajakohastatud pika- ja lühiajaliste eesmärkidega, mis on varem kehtestatud ega piirdu vaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/50/EÜ (õhukvaliteedi direktiiv) sätestatud sihtväärtuste ja piirnormidega.
Improving local ambient air quality
Kava peab hõlmama kõiki aspekte, sealhulgas transporti (autode kasutamine, kiiruspiirangud, ühistransport jne), tööstusrajatisi, energia tootmist, küttesüsteemide tüüpi hoonetes, hoonete energiatõhusust ja maakasutuse planeerimist, ning see tuleb välja töötada koostöös asjaomaste valdkondlike asutuste ja sidusrühmadega.
It is BEMP to have a structured plan to improve air quality with regularly updated goals, both short-term and long-term, set in advance and going beyond the target and limit values set in Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council (the Air Quality Directive).
Vajaduse korral saab kava tõhustada ka selle arendamisega kooskõlastatult kõrgema taseme avaliku sektori asutuste ja naaberomavalitsusüksustega.
The plan needs to encompass all aspects starting with transport (car use, speed limits, public transport, etc.), industrial installations, energy production, type of heating systems in buildings, energy efficiency of buildings and land use planning and needs to be developed in cooperation with the relevant sectoral authorities and stakeholders.
Õhukvaliteedi parandamise kava võib hõlmata ka elanikele teabe levitamist õhukvaliteedi mõju ja tähtsuse kohta, näiteks säästva transpordi võimaluste kasutamise propageerimisega.
Moreover, where applicable, the effectiveness of the plan can be enhanced by developing it in coordination with higher level public authorities and neighbouring municipalities.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes vastutavad oma territooriumi õhukvaliteedi juhtimise eest, keskendudes konkreetsetele kohalikele probleemidele.
The plan to improve air quality can also include dissemination of information to residents about the effects and importance of air quality, by, for instance, promoting the use of sustainable transport options.
i87) Keskmine PM10 kontsentratsioon aastas (μg/m3)
This BEMP is applicable to all public administrations responsible for the management of air quality in their territory, targeting specific local issues.
i88) Päevade arv aastas, kui päeva keskmine PM10 kontsentratsioon ületab 50 μg/m3 (päeva aastas)
(i87) Annual average PM10 concentration (μg/m3)
i89) Aasta keskmine PM2,5 kontsentratsioon (μg/m3)
(i88) Annual number of days when the daily average PM10 concentration exceeds the value of 50 μg/m3 (days/year)
i90) Päevade arv aastas, kui päeva keskmine PM2,5 kontsentratsioon ületab 25 μg/m3 (päeva aastas)
(i89) Annual average PM2,5 concentrations (μg/m3)
i91) Päevade arv aastas, kui osooni (O3) kontsentratsioon ületab suurimat päevast kaheksa tunni keskväärtust 120 μg/m3 (päeva aastas)
(i90) Annual number of days when the daily average PM2,5 concentration exceeds the value of 25 μg/m3 (days/year)
i92) Aasta keskmine lämmastikdioksiidi (NO2) kontsentratsioon (μg/m3)
(i91) Annual number of days when ozone (O3) concentration exceeds the value of 120 μg/m3 of maximum daily 8-hour mean (days/year)
i93) Päevade arv aastas, kui NO2 tunnikontsentratsioon ületab 200 μg/m3 (päeva aastas)
(i92) Annual average nitrogen dioxide (NO2) concentration (μg/m3)
b30) Kõigi selle parima keskkonnajuhtimistava kontekstis kindlaks määratud näitajate puhul on saavutatud Maailma Terviseorganisatsiooni õhukvaliteedi suunistes sätestatud tasemed
(i93) Annual number of days when the hourly NO2 concentration exceeds the value of 200 μg/m3 (days/year)
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses mürasaastega
(b30) For all the indicators defined in this BEMP, the results achieve the levels set in the air quality guidelines produced by the World Health Organisation
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad mürasaaste vähendamise eest.
Best environmental management practices for noise pollution
Mürasaaste seire, kaardistamine ja vähendamine
This section is targeted to public administrations responsible for tackling noise pollution.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub müra kaardistamine omavalitsusüksuse territooriumil ning üldsuse teavitamine mürasaaste mõjust ja kaardistamise tulemustest tõhusa teavituskampaania kaudu.
Monitoring, mapping and reducing noise pollution
Müra kaardistamise tulemuste põhjal peavad kohalikud omavalitsused koostama müra käsitlevad tegevuskavad, et vähendada kohalikku mürataset ja säilitada vähene keskkonnamüra.
It is BEMP to map noise in the territory of the municipality and to inform the public about the effects of noise pollution and the results of the mapping through an effective communication campaign.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes vastutavad mürasaaste vähendamise eest.
Based on the results of the noise mapping, the local authorities need to create noise action plans to reduce local noise levels and maintain environmental noise quality in areas where it is good.
i94) Kohalikke piirnorme ületavate müra mõõtmiste osakaal mõõtmiste koguarvus (%)
This BEMP is applicable to all public administrations responsible for tackling noise pollution.
i95) Kohalikke piirnorme ületava müraga kokkupuutuvate elanike osakaal kogu elanikkonnas (%)
(i94) Percentage of noise level measurements exceeding local limit values out of the total number of measurements (%)
i96) Elanike osakaal (kogu elanikkonnas), kes puutuvad kokku öise müratasemega, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni piirnormide kohaselt tervist kahjustav (%)
(i95) Residents exposed to noise levels exceeding local limit values out of the total population (%)
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses jäätmekäitlusega