natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 31 January 2017, the Authority completed the evaluation of the safety of caffeine (FL No 16.016) and theobromine (FL No 16.032) when used as flavouring substances and concluded that their use as flavoring substances does not give rise to safety concerns based on their estimated levels of intake in certain food categories.
31. jaanuaril 2017 viis amet lõpule kofeiini [FL nr 16.016] ja teobromiini [FL nr 16.032] lõhna- ja maitseainetena kasutamise ohutuse hindamise ning jõudis järeldusele, et eeldatavates tarbimiskogustes ei põhjusta nende kasutamine lõhna- ja maitseainetena teatavates toiduainetes ohutusprobleeme.
The conditions of use already laid down in the Union list may therefore be maintained.
Seega võib liidu loetelus juba sätestatud kasutustingimused säilitada.
Therefore, caffeine (FL No 16.016) and theobromine (FL No 16.032) should be listed as evaluated substances in the Union list of flavouring substances without the footnote reference contained in their current entries of the Union list.
Seepärast tuleks kofeiin [FL nr 16.016] ja teobromiin [FL nr 16.032] loetleda liidu lõhna- ja maitseainete loetelus juba hinnatud ainetena ilma joonealuse märkuseta, mis on nende praegustes liidu loetelu kannetes.
EFSA Journal 2017;15(4):4729.
EFSA Journal 2017; 15(4): 4729.
Annex I to Regulation (EC) No 1334/2008 is amended as follows:
Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa muudetakse järgmiselt.
In Section 2 of Part A, the entry concerning FL No 16.016 is replaced by the following:
A osa 2. jaos asendatakse kanne aine FL nr 16.016 kohta järgmisega:
In category 1 — not more than 70 mg/kg
toidugrupis 1: kuni 70 mg/kg,
In category 3 — not more than 70 mg/kg
toidugrupis 3: kuni 70 mg/kg,
In category 5 — not more than 100 mg/kg
toidugrupis 5: kuni 100 mg/kg,
In category 14.1 — not more than 150 mg/kg
toidugrupis 14.1: kuni 150 mg/kg
In Section 2 of Part A, the entry concerning FL No 16.032 is replaced by the following:
A osa 2. jaos asendatakse kanne aine FL nr 16.032 kohta järgmisega:
In category 14.1 — not more than 100 mg/kg
toidugrupis 14.1: kuni 100 mg/kg
Commission Implementing Regulation (EU) 2018/1483
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1483,
On 1 October 2018, the Sanctions Committee of the United Nations Security Council decided to remove one entry from the list of persons or entities to whom the freezing of funds and economic resources should apply.
1. oktoobril 2018 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute või üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.
In Annex III to Council Regulation (EC) No 1210/2003, the following entry is deleted:
Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast jäetakse välja järgmine kanne:
Address: P.O. Box 2101, Masbeh Square, Baghdad, Iraq
Aadress: P.O.
Commission Implementing Regulation (EU) 2018/1484
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1484,
on the minimum selling price for skimmed milk powder for the 25th partial invitation to tender within the tendering procedure opened by Implementing Regulation (EU) 2016/2080
milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne viiendas osalises hankemenetluses
In the light of the tenders received for the 25th partial invitation to tender, a minimum selling price should be fixed.
Kahekümne viienda osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.
For the 25th partial invitation to tender for the selling of skimmed milk powder within the tendering procedure opened by Implementing Regulation (EU) 2016/2080, in respect of which the period during which tenders were to be submitted ended on 2 October 2018, the minimum selling price shall be 123 EUR/100 kg.
Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne viiendas osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 2. oktoobril 2018, kehtestatakse madalaim müügihind 123 eurot / 100 kg.
Council Regulation (EU) 2018/1488
Nõukogu määrus (EL) 2018/1488,
establishing the European High Performance Computing Joint Undertaking
millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte
Public-private partnerships in the form of Joint Technology Initiatives were initially provided for in Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council.
Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1982/2006/EÜ.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council establishes Horizon 2020 – The Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020), ‘Horizon 2020’.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 loodi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 („programm“ Horisont 2020„“).
It aims to achieve a greater impact with respect to research and innovation by combining Horizon 2020 and private sector funds in public-private partnerships in areas where the scope and scale of the resources in research and innovation are justified to the Union's wider competitiveness goals, leverage private investment and help tackle societal challenges in a limited number of cases with a clear European added-value.
Programmiga „Horisont 2020“ seatakse sihiks saavutada suurem mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile, ühendades programmi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluse vormis sellistes valdkondades, kus teadusuuringutele ja innovatsioonile suunatud ressursside kohaldamisala ja ulatus on põhjendatud liidu laiemate konkurentsieesmärkide saavutamise, erainvesteeringute suurendamise ja ühiskonnaprobleemide lahendamisega piiratud arvul ja selgelt Euroopa lisaväärtusega juhtudel.
Those partnerships should be based on a long-term commitment, including a balanced contribution from all partners, be accountable for the achievement of their objectives and be aligned with the Union's strategic goals relating to research, development and innovation.
Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud osalust, nad peaksid vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega.
The governance and functioning of those partnerships should be open, transparent, effective, efficient and inclusive, by giving the opportunity to a wide range of stakeholders active in their specific areas to participate.
Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tõhus, tulemuslik ja kaasav, see tähendab andma osalemisvõimaluse suurele hulgale oma konkreetses valdkonnas aktiivsetele sidusrühmadele.
In accordance with Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council and Council Decision 2013/743/EU, support may be provided to joint undertakings established in the framework of Horizon 2020 under the conditions specified in that Decision.
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 ja nõukogu otsusega 2013/743/EL võib programmi „Horisont 2020“ raames asutatud ühisettevõtetele anda toetust kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel.
Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council established the Connecting Europe Facility (CEF).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 loodi Euroopa ühendamise rahastu.
CEF should enable projects of common interest to be prepared and implemented within the framework of the trans-European networks policy in the sectors of transport, telecommunications and energy.
Euroopa ühendamise rahastu peaks võimaldama üleeuroopaliste võrkude poliitika raames ette valmistada ja ellu viia transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite ühishuviprojekte.
In particular, CEF should support the implementation of those projects of common interest which aim at the development and construction of new infrastructures and services, or at the upgrading of existing infrastructures and services, in the transport, telecommunications and energy sectors.
Eelkõige peaks Euroopa ühendamise rahastu toetama selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on arendada välja ja luua uued või ajakohastada olemasolevad taristud ja teenused transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites.
CEF should contribute to supporting projects with a European added value and significant societal benefits which do not receive adequate financing from the market.
Euroopa ühendamise rahastu peaks toetama ka Euroopa lisaväärtusega ja märkimisväärset ühiskondlikku kasu andvaid projekte, millele ei leidu turul asjakohast rahastamist.
Regulation (EU) No 283/2014 of the European Parliament and of the Council established the guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure and laid down the sector specific conditions for the telecommunications sector.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 283/2014 kehtestati üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavad suunised ja telekommunikatsioonisektori suhtes kohaldatavad tingimused.
High Performance Computing qualifies as a project of common interest in the area of digital service infrastructures identified to be eligible for funding subject to Article 6(1) of Regulation (EU) No 283/2014, namely access to re-usable public sector information, as referred to in point 3(d) of the Annex to that Regulation.
Kõrgjõudlusega andmetöötlus kuulub määruse (EL) nr 283/2014 artikli 6 lõike 1 alusel digitaalteenuste taristute valdkonna rahastamiskõlblike ühishuviprojektide hulka, täpsemalt kui taristu, mis tagab juurdepääsu korduskasutatavale avaliku sektori teabele (määruse lisa punkti 3 alapunkt d).
In accordance with Article 6(3) of Regulation (EU) No 1316/2013, the Commission may entrust part of the implementation of the CEF to the bodies referred to in point (c) of Article 62(1) of Regulation (EU, Euratom) 2018/1046 of the European Parliament and of the Council.
Kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 6 lõikega 3 võib komisjon osa Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesandest usaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustele.
The Communication from the Commission entitled ‘Europe 2020 — A Strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ (the ‘Europe 2020 strategy’), endorsed by the European Parliament and by the Council, emphasises the need to develop favourable conditions for investment in knowledge and innovation so as to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the Union.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal.
The Communication from the Commission of 19 April 2016 entitled ‘European Cloud Initiative – building a competitive data and knowledge economy in Europe’ calls for the establishment of a European data infrastructure based on leading-class High Performance Computing capabilities and the development of a full European High Performance Computing ecosystem capable of developing new European technology and realise exascale supercomputers.
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ („strateegia“ Euroopa 2020„“) rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
The importance of the area and the challenges faced by the stakeholders in the Union require action in order to gather the necessary resources and capabilities, including the existing ones such as, for example, national supercomputers and supercomputing centres, to close the chain from research and development to the delivery and operation of the exascale High Performance Computing systems.
Komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ kutsutakse üles looma Euroopa andmetaristut, mis põhineks tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimalustel, ning Euroopa oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi, mis on võimeline välja arendama uue Euroopa tehnoloogia ja võtma kasutusele eksatasandi superarvutid.
Therefore, a mechanism should be set up at Union level to combine and concentrate the provision of support to the establishment of a world-class European High Performance Computing infrastructure and for research and innovation in High Performance Computing by Member States, the Union and the private sector.
Kõnealuse valdkonna tähtsus ja liidu sidusrühmade ees seisvad raskused nõuavad meetmete võtmist vajalike vahendite ja suutlikkuse (sealhulgas olemasolevate, nagu riigi tasandi superarvutid ja superarvutikeskused) koondamiseks, et moodustada ahel teadus- ja arendustööst eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide loomise ja käitamiseni.
This infrastructure should provide access to the public sector users, users from industry, including small and medium-sized enterprises (SMEs), and users from academia, including the scientific communities of the emerging European Open Science Cloud.
Seega tuleks välja töötada liidu tasandi mehhanism, mis ühendaks ja koondaks toetuse maailmatasemel Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse taristu loomiseks ning kõrgjõudlusega andmetöötluse alasteks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks liikmesriikides, liidus ja erasektoris.
The Communication from the Commission of 10 May 2017 on the Mid-Term Review on the implementation of the Digital Single Market Strategy — A Connected Digital Single Market for All, identifies High Performance Computing as a critical element for the digitisation of industry and the data economy.
Kõnealune taristu peaks võimaldama juurdepääsu kasutajatele avalikust sektorist, tööstusest, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ja akadeemilistest ringkondadest, kaasa arvatud järjest arenenuma Euroopa avatud teaduse pilve teadusringkonnad.
Substantial investments are needed to develop, acquire and operate supercomputers that rank among the top three in the world and no single European country has the resources to develop a full High Performance Computing ecosystem alone.
Komisjoni 10. mai 2017. aasta teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta „Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile“ kirjeldatakse kõrgjõudlusega andmetöötlust kui tööstuse ja andmemajanduse digitaliseerimise seisukohast kriitilise tähtsusega elementi.
There is, therefore, a need for the Member States, the Union and the private sector to coordinate their efforts and share their resources in order to meet the increasing demand for High Performance Computing and to build up a strong and innovative High Performance Computing science and industry ecosystem across the Union.
Maailma esikolmikusse kuuluvate superarvutite väljatöötamiseks, soetamiseks ja käitamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid ning ühelgi Euroopa riigil eraldi ei ole piisavalt vahendeid oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi väljaarendamiseks.
The Communication proposes the creation of a legal instrument that provides a procurement framework for an integrated exascale supercomputing and data infrastructure.
Liikmesriigid, liit ja erasektor peavad seega ühendama oma jõupingutused ja ressursid, et rahuldada üha suurenevat nõudlust kõrgjõudlusega andmetöötluse järele ning ehitada kogu liidus üles tugev ja uuenduslik kõrgjõudlusega andmetöötluse teadus- ja tööstusökosüsteem.
In order to equip the Union with the computing performance needed to maintain its research at a leading edge, the Member States investment in High Performance Computing should be coordinated and the industrial and market take-up of High Performance Computing technology be reinforced both in the public and private sectors.
Teatis sisaldab ettepanekut koostada õigusakt, millega kehtestatakse avaliku hanke raamistik integreeritud eksatasandi superarvuti- ja andmetaristu jaoks.
The Union should increase its effectiveness in turning the technology developments into demand-oriented and application-driven European High Performance Computing systems that are competitive in the marketplace, establishing an effective link between technology supply, co-design with users, and a joint procurement of world-class systems, and creating a globally competitive ecosystem in High Performance Computing technologies and applications.
Liidu varustamiseks andmetöötlusjõudlusega, mida on vaja tipptasemel teadustegevuse jätkamiseks, peaks liikmesriikide investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse olema kooskõlastatud ning selle tehnoloogia tööstuslik kasutuselevõtt ja turuleviimine toimuma tõhusamalt nii era- kui ka avalikus sektoris.
At the same time, the Union should provide an opportunity for its supply industry to leverage on such investments, leading to their uptake in large-scale and emerging application fields such as personalised medicine, connected and automated driving or other lead markets that are underpinned by artificial intelligence, blockchain technologies, edge computing or more broadly by the digitisation of Union industry.
Liit peaks senisest tõhusamalt muutma oma tehnoloogilised arendused turul konkurentsivõimelisteks nõudlus- ja rakenduspõhisteks Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemideks, looma toimiva seose tehnoloogilise tarneahela, kasutajaid kaasava kavandamise ja maailmatasemel süsteemide ühishangete vahel ning rajama ülemaailmselt konkurentsivõimelise kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate ja rakenduste ökosüsteemi.
A Joint Undertaking represents the best instrument capable to implement the goals of the European High Performance Computing Strategy as set out in the European Cloud Initiative, to overcome the present limitations, while offering the highest economic, societal, and environmental impact and best safeguarding the Union's interests.
Samal ajal peaks liit andma oma tarnetööstusele võimaluse neid investeeringuid võimendada, mis tooks kaasa nende tehnoloogiliste arenduste kasutuselevõtu sellistes suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades nagu personaalmeditsiin, ühendatud ja automatiseeritud sõidukijuhtimine või muud juhtivad turud, mis tuginevad tehisintellektile, plokiahela tehnoloogiale, perifeersele andmetöötlusele või üldisemalt liidu tööstuse digitaliseerimisele.
It can pool resources from the Union, the Member States and the private sector.
Ühisettevõte on parim vahend Euroopa pilvandmetöötluse algatuses esitatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegia eesmärkide elluviimiseks ning olemasolevatest piirangutest vabanemiseks, pakkudes ühtlasi soodsaimat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju ning kaitstes parimal viisil liidu huve.
It can implement a procurement framework and operate world-class High Performance Computing systems via promotion of technology, particularly if it is a competitive European one.
Ühisettevõte suudab koondada liidu, liikmesriikide ja erasektori ressursse.
It can launch research and innovation programmes for developing European technologies and their subsequent integration in exascale supercomputing systems and contribute to developing a competitive European technology supply industry.
Ta suudab võtta kasutusele hankeraamistiku ja käitada maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteeme tehnoloogia, eelkõige konkurentsivõimelise Euroopa tehnoloogia edendamise kaudu.
The Joint Undertaking should be set up and start operating at the latest by early 2019 to reach the target of equipping the Union with a pre-exascale infrastructure by 2020, and to develop the necessary technologies and applications for reaching exascale capabilities around 2022 to 2023, while promoting a competitive European High Performance Computing innovation ecosystem.
Ühisettevõte suudab käivitada teadus- ja innovatsiooniprogramme Euroopa tehnoloogiate väljatöötamiseks ja nende edasiseks integreerimiseks eksatasandi superarvutisüsteemidesse ning aidata kaasa konkurentsivõimelise tehnoloogilise tarnetööstuse väljaarendamisele Euroopas.
Since a development cycle of the next generation of technology typically takes four to five years, to stay competitive on the global market, the actions to reach the exascale target have to start as soon as possible.
Ühisettevõte tuleks asutada ja see peaks alustama tegevust hiljemalt 2019. aasta alguses, et täita eesmärk varustada liit 2020. aastaks eksatasandi-eelse taristuga ning töötada umbes 2022.–2023. aastaks välja eksatasandi jõudluse saavutamiseks vajalikud tehnoloogiad ja rakendused ning edendada samal ajal konkurentsivõimelist Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse uuendamise ökosüsteemi.
The public-private partnership in the form of the Joint Undertaking should combine the financial and technical means that are essential to master the complexity of the ever escalating pace of innovation in this area.
Kuna järgmise põlvkonna tehnoloogia arendustsükkel kestab harilikult neli kuni viis aastat, peab töö eksatasandi eesmärgi saavutamise nimel algama võimalikult kiiresti, et säilitada konkurentsivõime üleilmsel turul.
Therefore, the members of the Joint Undertaking should be the Union, Member States and countries associated to Horizon 2020 agreeing on a joint European initiative in High Performance Computing, and associations representing their constituent entities and other organisations with an explicit and active engagement to produce research and innovation results and keep the know-how in the field of High Performance Computing in Europe.
Ühisettevõttena toimiv avaliku ja erasektori partnerlus peaks võimaldama ühendada rahalised ja tehnilised vahendid, mis on olulised selleks, et kaasas käia kõnealuse sektori üha kiireneva innovatsiooni tempoga.
The Joint Undertaking should be open to new members.
Seega peaksid ühisettevõtte liikmeteks olema liit, liikmesriigid ja programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid, kes lepivad kokku kõrgjõudlusega andmetöötluse Euroopa ühisalgatuses, ning ühendused, kes esindavad oma koosseisu kuuluvaid üksusi ja muid organisatsioone selge ja sihikindla kavatsusega jõuda teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusteni ning säilitada Euroopas kõrgjõudlusega andmetöötluse alane oskusteave.
The Union, the Participating States and the Private Members of the Joint Undertaking should each provide a financial contribution to the administrative costs of the Joint Undertaking.
Ühisettevõte peaks olema avatud uutele liikmetele.
The Participating States and the Private Members of the Joint Undertaking should fully cover the administrative costs of the Joint Undertaking as of 2024.
Eesmärgiga võita tagasi liidripositsioon kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogias ning arendada liidus välja terviklik kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, lõid eraõiguslikku ühendusse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) kuuluvad tööstus- ja teadusalased sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse.
With a view to regaining a leading position in High Performance Computing technologies, and develop a full High Performance Computing ecosystem for the Union, the industrial and research stakeholders in the European Technology Platform for High Performance Computing (ETP4HPC) private Association have established a contractual Public Private Partnership with the Union in 2014.
Partnerluse ülesanne on rajada Euroopas maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia väärtusahel, mis oleks maailmas konkurentsivõimeline ning soodustaks sünergiat kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi kolme põhielemendi vahel, nimelt tehnoloogiline arendustegevus, rakendused ja superandmetöötlustaristu.
Its mission is to build a European world-class High Performance Computing technology value chain that should be globally competitive, fostering synergies between the three main components of the High Performance Computing ecosystem, namely technology development, applications and supercomputing infrastructure.
Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust kõrgjõudlusega andmetöötluse asjaomaste eraõiguslike sidusrühmade koondamisel, peaks eraõiguslik ühendus ETP4HPC vastama ühisettevõtte liikmeks saamise tingimustele.