natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to enable competent authorities to be informed about potential new risks, the digital service providers should be encouraged to voluntarily report any incident whose characteristics have been previously unknown to them such as new exploits, attack-vectors or threat actor, vulnerabilities and hazards.
Selleks et pädevaid asutusi oleks võimalik potentsiaalsetest uutest riskidest teavitada, tuleks julgustada digitaalse teenuse pakkujaid vabatahtlikult teatama intsidentidest, mille omadustega nad ei ole varem kokku puutunud, nagu uued nõrkuste ärakasutamise moodused, ründevektorid või ohusubjektid, haavatavused ja ohud.
This Regulation should apply on the day following the expiry of the deadline for transposition of Directive (EU) 2016/1148.
Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates direktiivi (EL) 2016/1148 ülevõtmise tähtaja möödumisele järgnevast päevast.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Network and Information Systems Security Committee referred to Article 22 of Directive (EU) 2016/1148,
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/1148 artiklis 22 nimetatud võrgu- ja infoturbesüsteemide komitee arvamusega,
This Regulation specifies further the elements to be taken into account by digital service providers when identifying and taking measures to ensure a level of security of network and information systems which they use in the context of offering services referred to in Annex III to Directive (EU) 2016/1148 and specifies further the parameters to be taken into account to determine whether an incident has a substantial impact on the provision of those services.
Käesolevas määruses täpsustatakse, milliseid elemente peavad digitaalse teenuse pakkujad arvesse võtma, kui nad määravad kindlaks ja võtavad meetmeid, et tagada direktiivi (EL) 2016/1148 III lisas nimetatud teenuste osutamiseks kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisus, ning täpsustatakse parameetrid, mida võetakse arvesse intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks.
Security elements
Turvalisuse elemendid
Security of systems and facilities referred to in point (a) of Article 16(1) of Directive (EU) 2016/1148 means the security of network and information systems and of their physical environment and shall include the following elements:
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud süsteemide ja rajatiste turvalisus tähendab võrgu- ja infosüsteemide ning nende füüsilise keskkonna turvalisust ja hõlmab järgimisi elemente:
the systematic management of network and information systems, which means a mapping of information systems and the establishment of a set of appropriate policies on managing information security, including risk analysis, human resources, security of operations, security architecture, secure data and system life cycle management and where applicable, encryption and its management;
võrgu- ja infosüsteemide süsteemne haldamine, mis tähendab infosüsteemide kaardistamist ja asjakohaste põhimõtete väljatöötamist infoturbe haldamise, sealhulgas riskianalüüsi, personali, toimingute turvalisuse, turvaarhitektuuri, andmete ja süsteemi elutsükli turvalise haldamise ning vajaduse korral krüpteerimise ja selle haldamise jaoks;
physical and environmental security, which means the availability of a set of measures to protect the security of digital service providers' network and information systems from damage using an all-hazards risk-based approach, addressing for instance system failure, human error, malicious action or natural phenomena;
füüsiline ja keskkonnaga seotud turvalisus, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega kaitstakse digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemide turvalisust kahju eest, rakendades kõiki ohte hõlmavat riskipõhist lähenemisviisi, mille puhul tegeldakse näiteks süsteemitõrgete, inimeksimuste, pahatahtliku tegevuse ja loodusnähtustega;
the security of supplies, which means the establishment and maintenance of appropriate policies in order to ensure the accessibility and where applicable the traceability of critical supplies used in the provision of the services;
tarnete turvalisus, mis tähendab asjakohaste põhimõtete väljatöötamist ja säilitamist, et tagada teenuste osutamiseks kasutatavate peamiste tarnete kättesaadavus ja vajaduse korral jälgitavus;
the access controls to network and information systems, which means the availability of a set of measures to ensure that the physical and logical access to network and information systems, including administrative security of network and information systems, is authorised and restricted based on business and security requirements.
võrgu- ja infosüsteemidele juurdepääsu kontroll, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega tagatakse, et võrgu- ja infosüsteemide füüsilise ja loogilise juurdepääsu, sealhulgas võrgu- ja infosüsteemide haldusturvalisuse jaoks kasutatakse talitlus- ja turvanõuetel põhinevaid volitusi ja piiranguid.
With regard to incident handling referred to in point (b) of Article 16(1) of Directive (EU) 2016/1148, the measures taken by the digital service provider shall include:
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud intsidentide käsitlemisel hõlmavad digitaalse teenuse osutaja võetavad meetmed järgmist:
detection processes and procedures maintained and tested to ensure timely and adequate awareness of anomalous events;
tuvastamisprotsessid ja -menetlused, mida hoitakse alal ja testitakse, et tagada õigeaegne ja piisav teadlikkus anomaalsetest juhtumitest;
processes and policies on reporting incidents and identifying weaknesses and vulnerabilities in their information systems;
intsidentidest teatamise ja infosüsteemide nõrkade kohtade ja haavatavuste kindlakstegemise protsessid ja põhimõtted;
a response in accordance with established procedures and reporting the results of the measure taken;
kehtestatud korra kohane reageerimine ja võetud meetmete tulemustest teatamine;
an assessment of the incident's severity, documenting knowledge from incident analysis and collection of relevant information which may serve as evidence and support a continuous improvement process.
intsidendi raskusastme hindamine, intsidendianalüüsi põhjal saadud teadmuse dokumenteerimine ja sellise asjakohase info kogumine, mida saab kasutada tõendusmaterjalina ja mille põhjal saab protsesse pidevalt täiustada.
Business continuity management referred to in point (c) of Article 16(1) of Directive (EU) 2016/1148 means the capability of an organisation to maintain or as appropriate restore the delivery of services at acceptable predefined levels following a disruptive incident and shall include:
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis c nimetatud talitluspidevuse haldamine tähendab organisatsiooni suutlikkust säilitada või vajaduse korral taastada pärast häirivat intsidenti teenuste osutamine varem kokku lepitud vastuvõetaval tasemel ja see hõlmab järgmist:
the establishment and the use of contingency plans based on a business impact analysis for ensuring the continuity of the services provided by digital service providers which shall be assessed and tested on a regular basis for example, through exercises;
toime analüüsi põhjal koostatud hädaolukorra lahendamise kavade koostamine ja kasutamine, et tagada digitaalse teenuse osutajate poolse teenuse pakkumise järjepidevus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu;
disaster recovery capabilities which shall be assessed and tested on a regular basis for example, through exercises.
avariitaastesuutlikkus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu.
The monitoring, auditing and testing referred to in point (d) of Article 16(1) of Directive (EU) 2016/1148 shall include the establishment and maintenance of policies on:
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis d nimetatud seire, auditeerimine ja testimine hõlmab põhimõtete väljatöötamist ja rakendamist, et reguleerida järgmist:
the conducting of a planned sequence of observations or measurements to assess whether network and information systems are operating as intended;
vaatluste või mõõtmiste kavandatud seeriate korraldamine, et hinnata, kas võrgu- ja infosüsteemid toimivad eesmärgipäraselt;
inspection and verification to check whether a standard or set of guidelines is being followed, records are accurate, and efficiency and effectiveness targets are being met;
inspekteerimine ja kontrollimine, et teha kindlaks, kas standardeid või suuniseid järgitakse, andmed on täpsed ning täidetakse tõhususe ja tulemuslikkuse eesmärke;
a process intended to reveal flaws in the security mechanisms of a network and information system that protect data and maintain functionality as intended.
protsess, mille eesmärk on tuvastada puudused võrgu- ja infosüsteemide turvamehhanismides, millega kaitstakse andmeid ja tagatakse eesmärgipärane toimimine.
Such process shall include technical processes and personnel involved in the operation flow.
Selline protsess hõlmab toiminguvooga seotud tehnilisi protsesse ja personali.
International standards referred to in point (e) of Article 16(1) of Directive (EU) 2016/1148 mean standards that are adopted by an international standardisation body as referred to in point (a) of Article 2(1) of Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council.
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis e nimetatud rahvusvahelised standardid tähendavad standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud rahvusvaheline standardiorganisatsioon.
Pursuant to Article 19 of Directive (EU) 2016/1148, European or internationally accepted standards and specifications relevant to the security of network and information systems, including existing national standards, may also be used.
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 19 kohaselt võib kasutada ka Euroopas või rahvusvaheliselt heaks kiidetud võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse alaseid standardeid ja spetsifikatsioone, sealhulgas liikmesriikide standardeid.
Digital service providers shall ensure that they have adequate documentation available to enable the competent authority to verify compliance with the security elements set out in paragraphs 1, 2, 3, 4 and 5.
Digitaalse teenuse osutajad tagavad, et neil on olemas asjakohased dokumendid, mille alusel pädevad asutused saavad kontrollida, kas lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5 nimetatud turvalisuse elementidest peetakse kinni.
Parameters to be taken into account to determine whether the impact of an incident is substantial
Parameetrid, mida tuleb intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks arvesse võtta
With regard to the number of users affected by an incident, in particular users relying on the service for the provision of their own services referred to in point (a) of Article 16(4) of Directive (EU) 2016/1148, the digital service provider shall be in a position to estimate either of the following:
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis a nimetatud intsidendist mõjutatud kasutajate ja eelkõige nende kasutajate arvu osas, kes sõltuvad asjaomasest teenusest oma teenuste osutamisel, peab digitaalse teenuse osutajal olema võimalik hinnata üht järgmistest:
the number of affected natural and legal persons with whom a contract for the provision of the service has been concluded; or
selliste mõjutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute arv, kellega on teenuse osutamiseks sõlmitud leping, või
the number of affected users having used the service based in particular on previous traffic data.
teenust kasutanud mõjutatud kasutajate arv, mille aluseks on eelkõige varasemad andmeliiklusandmed.
The duration of an incident referred to in point (b) of Article 16(4) means the time period from the disruption of the proper provision of the service in terms of availability, authenticity, integrity or confidentiality until the time of recovery.
Artikli 16 lõike 4 punktis b nimetatud intsidendi kestus tähendab ajavahemikku alates hetkest, mil teenuse osutamine katkeb käideldavuse, autentsuse, tervikluse või konfidentsiaalsuse seisukohast, kuni selle taastamiseni.
As far as the geographical spread with regard to the area affected by the incident referred to in point (c) of Article 16(4) of Directive (EU) 2016/1148 is concerned, the digital service provider shall be in a position to identify whether the incident affects the provision of its services in specific Member States.
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis c nimetatud intsidendist mõjutatud geograafilise ala ulatuse osas peab digitaalse teenuse pakkujal olema võimalik kindlaks teha, kas intsident mõjutab tema teenuste osutamist konkreetsetes liikmesriikides.
The extent of disruption of the functioning of the service referred to in point (d) of Article 16(4) of Directive (EU) 2016/1148 shall be measured as regards one or more of the following characteristics impaired by an incident: the availability, authenticity, integrity or confidentiality of data or related services.
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis d nimetatud teenuse toimimise katkestuse ulatuse mõõtmisel võetakse arvesse üht või mitut järgmistest komponentidest, mida intsident on kahjustanud: andmete või seonduvate teenuste käideldavus, autentsus, terviklus ja konfidentsiaalsus.
With regard to the extent of the impact on economic and societal activities referred to in point (e) of Article 16(4) of Directive (EU) 2016/1148, the digital service provider shall be able to conclude, based on indications such as the nature of his contractual relations with the customer or, where appropriate, the potential number of affected users, whether the incident has caused significant material or non-material losses for the users such as in relation to health, safety or damage to property.
Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis e nimetatud majandus- ja ühiskondlikule tegevusele avalduva mõju ulatuse osas on digitaalse teenuse osutajal võimalik otsustada selliste näitajate alusel nagu tema ja kliendi lepinguliste suhete laad, või kui see on asjakohane, mõjutatud kasutajate potentsiaalne arv, kas intsident on põhjustanud kasutajatele märkimisväärset materiaalset või mittemateriaalset kahju, näiteks seoses tervise, ohutuse või varalise kahjuga.
For the purpose of paragraph 1, 2, 3, 4 and 5, the digital service providers shall not be required to collect additional information to which they do not have access.
Lõigete 1, 2, 3, 4 ja 5 kohaldamisel ei kohustata digitaalse teenuse osutajat koguma täiendavat infot, millele tal puudub juurdepääs.
Substantial impact of an incident
Intsidendi oluline mõju
An incident shall be considered as having a substantial impact where at least one of the following situations has taken place:
Intsidendi mõju peetakse oluliseks, kui esinenud on vähemalt üks järgmistest olukordadest:
the service provided by a digital service provider was unavailable for more than 5000000 user-hours whereby the term user-hour refers to the number of affected users in the Union for a duration of 60 minutes;
digitaalse teenuse osutaja pakutav teenus ei olnud kättesaadav üle 5000000 kasutajatunni, kusjuures kasutajatund tähendab liidus asuvate mõjutatud kasutajate arvu kuuekümne minuti jooksul;
the incident has resulted in a loss of integrity, authenticity or confidentiality of stored or transmitted or processed data or the related services offered by, or accessible via a network and information system of the digital service provider affecting more than 100000 users in the Union;
intsident on põhjustanud salvestatud, edastatud või töödeldud andmete või digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemi kaudu pakutavate või juurdepääsetavate asjaomaste teenuste tervikluse, autentsuse või konfidentsiaalsuse kadu, mis mõjutab rohkem kui 100000 kasutajat liidus;
the incident has created a risk to public safety, public security or of loss of life;
intsident on seadnud ohtu avaliku ohutuse, avaliku julgeoleku või inimelu;
the incident has caused material damage to at least one user in the Union where the damage caused to that user exceeds EUR 1000000.
intsident on põhjustanud liidus vähemalt ühele kasutajale materiaalset kahju, mis ületab 1000000 eurot.
Drawing on the best practice collected by the Cooperation Group in the exercise of its tasks under Article 11(3) of Directive (EU) 2016/1148 and on the discussions under point (m) of Article 11(3) thereof, the Commission may review the thresholds laid down in paragraph 1.
Komisjon võib lõikes 1 sätestatud piirmäärad läbi vaadata, tuginedes parimatele tavadele, mida koostöörühm on kogunud, täites direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõikest 3 tulenevaid ülesandeid, ja artikli 11 lõike 3 punkti m kohastele aruteludele.
It shall apply from 10 May 2018.
Seda kohaldatakse alates 10. maist 2018.
OJ L 194, 19.7.2016, p.
ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.
1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
Commission Delegated Regulation (EU) 2018/153
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/153,
amending Delegated Regulation (EU) 2017/86 establishing a discard plan for certain demersal fisheries in the Mediterranean Sea
millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres
Having regard to Regulation (EU) No 1380/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the Common Fisheries Policy, amending Council Regulations (EC) No 1954/2003 and (EC) No 1224/2009 and repealing Council Regulations (EC) No 2371/2002 and (EC) No 639/2004 and Council Decision 2004/585/EC, and in particular Articles 15(6) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, eriti selle artikli 15 lõiget 6,
Regulation (EU) No 1380/2013 aims to progressively eliminate discards in Union fisheries through the introduction of a landing obligation.
Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada lossimiskohustuse kehtestamise abil järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses.
In order to implement the landing obligation, Article 15(6) of Regulation (EU) No 1380/2013 empowers the Commission to adopt discard plans by means of a delegated act for a period of no more than three years on the basis of joint recommendations developed by Member States in consultation with the relevant Advisory Councils.
Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.
Commission Delegated Regulation (EU) 2017/86 has established a discard plan for certain demersal fisheries in the Mediterranean Sea applicable from 1 January 2017 until 31 December 2019, following three joint recommendations submitted to the Commission in 2016 by a number of Member States having a direct management interest in the Mediterranean Sea (Greece, Spain, France, Croatia, Italy, Cyprus, Malta and Slovenia respectively).
Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019, võttes aluseks mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt 2016. aastal komisjonile esitatud kolme ühist soovitust.
Those three joint recommendations concerned respectively the Western Mediterranean Sea, the Adriatic Sea, and the South-Eastern Mediterranean Sea.
Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.
According to Article 15(1)(d) of Regulation (EU) No 1380/2013, the landing obligation applies for the demersal fisheries in the Mediterranean Sea at the latest from 1 January 2017 to species that define the fisheries.
Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017.
On 2 June 2017, France, Italy and Spain submitted to the Commission a new joint recommendation for a ‘Discard Plan for Demersal Fisheries in the Western Mediterranean (2018)’ after consultations within the regional Pescamed High-Level Group.
2. juunil 2017 esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse „Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava (2018)“ kohta.
The same Members States submitted additional information and data on 5 July 2017 at the request of the Commission.
Samad liikmesriigid esitasid komisjoni taotlusel 5. juulil 2017 lisateavet ja -andmeid.
The new joint recommendation submitted by France, Italy and Spain for the Western Mediterranean proposes that the survivability exemption, provided for by Article 3 of Delegated Regulation (EU) 2017/86 be also applied to the fisheries of Norway Lobster (Nephrops norvegicus) caught with all bottom trawls in the Western Mediterranean Sea.
Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania poolt Vahemere lääneosa kohta esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek, et delegeeritud määruse (EL) 2017/86 artiklis 3 sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldataks ka norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mida püütakse Vahemere lääneosas põhjatraalidega.
It also proposes that the application of the survivability exemption for scallop (Pecten jacobeus), carpet clams (Venerupis spp.) and Venus shells (Venus spp.), all caught with mechanised dredges (HMD), be extended to the Western Mediterranean Sea.
Samuti pakutakse selles välja, et mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütavate kammkarpide (Pecten jacobeus), kukk-karpide (Venerupis spp.) ja veenuskarpide (Venus spp.) suhtes kohaldatavat ellujäämismääral põhinevat erandit tuleks laiendada Vahemere lääneosale.
Furthermore, the same joint recommendation suggests to extend the definition of the Western Mediterranean Sea for the purposes of this discard plan by including the General Fisheries Commission of the Mediterranean (GFCM) Geographical Sub-Area (GSA) 12.
Lisaks tehakse samas ühises soovituses ettepanek laiendada kõnealuse tagasiheitekava eesmärgil Vahemere lääneosa määratlust, et see hõlmaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilist alapiirkonda (GSA) 12.
That joint recommendation also proposes to redefine the mullet fishery by including all Red mullets (Mullus spp.) i.e. red mullet and surmullet.
Selles ühises soovituses tehakse ka ettepanek määratleda uuesti meripoisuri püük, et see hõlmaks kõiki meripoisuri liike (Mullus spp.), st harilikku meripoisurit ja vööt-meripoisurit.
The same joint recommendation suggests to update the period of reference to the years 2015 and 2016 for determining the volume of landings per vessel for hake and red mullets in the context of the implementation of the landing obligation.
Ühises soovituses tehakse ettepanek ajakohastada vaatlusperioodi 2015. ja 2016. aasta andmetega, et määrata kindlaks euroopa merluusi ja meripoisuri lossimiste kogumaht laeva kohta lossimiskohustuse rakendamise kontekstis.