natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recent (< 5 years) high-resolution (< 50 cm) thermographic data is available for 100 % of the built area in the territory of the municipality
Vaatlusalusel territooriumil eri transpordivahenditega (nt auto, bussi, jalgrattaga) tehtud reiside arv, jagatuna reiside koguarvuga
BEMP 3.2.14
Jalgrattasõidu osakaal linna transpordiliikides on vähemalt 20 % või linn on suurendanud jalgrattasõidu osakaalu viimase viie aasta jooksul vähemalt 50 % võrra.
BEMPs FOR MOBILITY
Linnas kasutatavate säästlike transpordiliikide (nt kõndimine, jalgrattasõit, buss, tramm, rong) osakaal on 60 % või suurem
Modal share of journeys
Parimad keskkonnajuhtimistavad 3.3.1, 3.3.2, 3.3.6, 3.3.7, 3.3.8
Public administrations responsible for mobility
Kehtestatud on kõndimisele/jalgrattasõidule pühendatud poliitika
Number of journeys, in the territory considered, carried out by different means of transport (e.g. car, bus, bike), divided by the total number of journeys
Linnal on poliitiliselt vastu võetud spetsiaalsed meetmed, millega soodustatakse kõndimist/jalgrattasõitu; lisaks on määratletud eesmärgid jalakäijate ja jalgrattataristute täiustamiseks ning neisse investeerimiseks
The city has a modal split for cycling of 20 % or higher OR the city has increased its modal split for cycling by at least 50 % during the last five years.
Vähemalt 10 % linna investeeringutest transporditaristusse või -hooldusesse on pühendatud jalgrattataristule.
The share of sustainable modes of transport used in the city (e.g. walking, cycling, bus, tram, train) is 60 % or higher
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.2
BEMP 3.3.1, 3.3.2, 3.3.6, 3.3.7, 3.3.8
Jalgrattataristu teede kogupikkus
A dedicated policy for walking/cycling is in place
jalgrattarajad km/teed km
The city has a dedicated policy that is politically adopted and fosters walking/cycling; additionally, goals for improvement and investments in walking/cycling infrastructure are defined
Jalgrattataristu (jalgrattaradade) pikkust võib mõõta absoluutarvuna (km) või jagatuna sõidukite teedevõrgu pikkusega
At least 10 % of the city’s investment in transport infrastructure and maintenance is dedicated to cycling infrastructure
Ühisautode kasutajate arv
BEMP 3.3.2
Kasutajate arv 10000 elaniku kohta
Total length of cycling infrastructure
Kasutajate arv ühisautode arvu kohta
km of cycle lanes/km of roads
Ühisautode kasutajate arvu võib arvutada järgmiselt:
The length of cycling infrastructure (cycling lanes) can be measured in absolute terms (km) or divided by the length of road networks for vehicles
ühisautode kasutajate koguarv jagatuna elanike arvuga ja korrutatuna 10000 ga
Number of car-sharing users
ühisautode kasutajate koguarv jagatuna ühisautode arvuga
Number of users/10000 inhabitants
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.3
Number of users/number of car-share vehicles
Kättesaadavad ühisautod
The number of car-sharing users can be calculated as:
Elanike arv/ühisautode arv
the total number of car-sharing users divided by the number of inhabitants, multiplied by 10000
Omavalitsusüksuse territooriumi elanike arv jagatakse ühisautode pargis olevate autode arvuga
the total number of car-sharing users divided by the number of car-share vehicles
2500 elaniku kohta on olemas vähemalt üks ühisauto
BEMP 3.3.3.
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.3
Shared cars available
Eraomandis autod, mis on asendatud
Number of inhabitants/number of shared cars
Asendatud eraomandis autode arv/ühisautode arv
The number of inhabitants in the territory of the municipality is divided by the number of cars available in the fleet of the car-sharing scheme
Eraomandis autod, mida asendavad ühisautod (omanikud ei vaja neid enam), jagatuna autode koguarvuga ühisautode pargis
At least 1 shared car available per 2500 inhabitants
Ühisautode kasutamise teenuse osutaja sõidukipargis asendab iga sõiduk vähemalt kaheksat eraomandis autot
BEMP 3.3.3
Ühtse piletiga tasutud reiside osakaal
Privately owned cars replaced
Haldusorganid, kes vastutavad ühistranspordi eest
Number of privately owned cars replaced/number of car-sharing vehicles
Ühistranspordiga mitme transpordiliigiga tehtud reiside arv, mille eest maksti ühtse piletiga, jagatuna ühistranspordiga mitme transpordiliigiga tehtud reiside koguarvuga
The number of privately owned cars which have been replaced by the car-sharing scheme (owners not needing them any more) divided by the total number of cars available in the fleet of the car-sharing scheme
Vähemalt 75 % reiside eest tasutakse ühtse piletiga
At least 8 privately owned cars have been replaced by each vehicle in the car-sharing operator’s fleet
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.4
Share of trips paid for by integrated ticketing
Elektrisõidukite osakaal
Public administrations responsible for public transport
Elektrisõidukite koguarv (liikide kaupa, nt elektriautod, -jalgrattad) teedel jagatuna sama liigi sõidukite koguarvuga
Number of trips carried out by public transport using multiple modes of transport and paid for by integrated ticketing divided by the total number of trips carried out by public transport using multiple modes of transport
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.5
At least 75 % of trips are paid for by the integrated ticket
Laadimispunktide arv
BEMP 3.3.4
Laadimispunktide arv elaniku kohta
Share of electric vehicles
Elektrisõidukite laadimispunktide koguarv jagatuna vaatlusaluse territooriumi elanike arvuga
The total number of electric vehicles (per type, e.g. e-cars, e-bikes) on the road divided by the total number of vehicles of that type
Õhusaasteainete kontsentratsiooni vähendamine
BEMP 3.3.5
Õhusaasteainete (PM10, ammoniaak ja lämmastikoksiid) kontsentratsiooni mõõdetakse linna teatavates piirkondades (nt koolide, parkide, elamurajoonide lähedal) korrapäraselt.
Number of charging points
Õhusaasteainete kontsentratsiooni vähenemise arvutamiseks lahutatakse iga õhusaasteaine algsest kontsentratsioonist (enne ummikumaksu kehtestamist) õhusaasteaine lõplik kontsentratsioon (pärast ummikumaksu kehtestamist) ja jagatakse tulemus õhusaasteaine algse kontsentratsiooniga
Number of charging points/inhabitant
Õhusaasteainete (tahked osakesed – PM10, ammoniaak ja lämmastikoksiid) kontsentratsioon on võrreldes olukorraga enne ummikumaksu kehtestamist vähenenud ummikumaksu piirkonnas (keskmiselt) 10 % võrra
The total number of public charging points for electric vehicles divided by the number of inhabitants of the territory considered
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.7
Reduction in the concentration of air pollutants
Sõidukitega liiklemise vähendamine ummikumaksu piirkonnas
The concentration of air pollutants (PM10, ammonia and nitrogen oxide) is measured regularly in certain areas of the city (e.g. close to schools, parks, residential areas).
Ummikumaksu piirkonnas liiklevate erasõidukite arv jagatuna samas piirkonnas liiklevate erasõidukite arvuga enne ummikumaksu kehtestamist
The reduction in the concentration of air pollutants is calculated as the initial concentration of each air pollutant (before the introduction of the congestion charge) minus the final concentration (after the introduction of the congestion charge) of the air pollutant divided by the initial concentration of air pollutant
Ummikumaksu piirkond
The concentration of air pollutants (PM10, ammonia and nitrogen oxide) is reduced by 10 % (on average) within the congestion charge area, compared to the situation before the introduction of the congestion charge
Maksust vabastamata sõidukitega liiklemine ummikumaksu piirkonnas on võrreldes olukorraga enne ummikumaksu kehtestamist vähenenud 20 % võrra
BEMP 3.3.7
Ühistranspordi suurenenud kiirus ja täpsus
Reduction in vehicular access to the congestion charge area
Ühistranspordi keskmine kiirus pärast ummikumaksu kehtestamist jagatuna ühistranspordi keskmise kiirusega enne ummikumaksu kehtestamist
Number of private vehicles accessing the congestion charge area divided by the number of private vehicles accessing the same area before the introduction of the congestion charge
Sama valemit võib kasutada ühistranspordi täpsuse arvutamiseks enne ja pärast ummikumaksu kehtestamist
Congestion charge area
Ühistransporditeenuste kiirus ja täpsus on võrreldes olukorraga enne ummikumaksu kehtestamist paranenud 5 % võrra
Vehicular access of non-exempt vehicles to the congestion charge area is reduced by 20 % compared to the situation before the introduction of the congestion charge
Vabade parkimiskohtade osakaal tööajal
Increased speed and punctuality of public transport
Vabade parkimiskohtade arv tööajal jagatuna parkimiskohtade koguarvuga
Average speed of public transport after the implementation of a congestion charge divided by the average speed of public transport before the introduction of the congestion charge.
Tänavaäärsed parkimiskohad on 90 % tööajast 80–90 % hõivatud.
The same can be applied to the punctuality of public transport before and after the introduction of a congestion charge
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.8
The speed and punctuality of public transport services are improved by 5 % compared to the situation before the introduction of the congestion charge
Parkimise miinimumnõuded
Share of available parking spaces during business hours
Haldusorgan võib uute ehitusprojektide puhul piirata tasuta parkimiskohtade arvu (tänava ääres ja maa-alustes garaažides) ning haldusorganil võib olla ametlik poliitika varasemate parkimisnõuete järkjärguliseks tühistamiseks olemasolevate ehitiste puhul
Average number of available parking spaces during business hours divided by the total number of parking spaces
Linn ei ole uutele ehitusprojektidele kehtestanud (tänavaäärsete parkimiskohtade ja maa-aluste garaažide) parkimisega seotud miinimumnõudeid ning linnal on ametlik poliitika varasemate parkimisnõuete järkjärguliseks kaotamiseks olemasolevate ehitiste puhul
On-street parking spaces are between 80 % and 90 % occupied during 90 % of business hours
Kaubaveokite CO2-heide
BEMP 3.3.8
kg CO2-ekvivalenti aastas
Minimum parking requirements
kg CO2-ekvivalenti kuus
The public administration can limit free parking spaces (for on-street parking and underground garages) for new developments and can have a formal policy to incrementally remove any previous parking requirements from existing developments
Kaubaveokite kogu CO2-heide konkreetsel ajavahemikul (nt aastas, kuus) piirkonnas, mida logistika-teeninduskeskus teenindab
The city has no minimum parking requirements (for on-street parking and underground garages) for new developments and has a formal policy to incrementally remove any previous parking requirements from existing developments
Piirkond, mida logistika-teeninduskeskus teenindab
emissions from delivery vehicles
Kaubaveokite CO2-heide on teeninduspiirkonnas võrreldes olukorraga enne logistika-teeninduskeskuse loomist vähenenud 40 % võrra
kg CO2eq/year
Parim keskkonnajuhtimistava 3.3.9
kg CO2eq/month
Kaubavedude päevane arv teeninduspiirkonnas
Total CO2 emissions from delivery vehicles over a specific timespan (e.g. yearly, monthly) in the area served by the logistics service centre
Kaubavedude arv päevas
Area served by the logistics service centre
Kaubaveokite kaubavedude päevane arv piirkonnas, mida logistika-teeninduskeskus teenindab
40 % reduction in CO2 emissions from delivery vehicles in the service area compared to the situation before the implementation of the logistics service centre
Päevas teeninduspiirkonda tehtud kaubavedude arv on võrreldes olukorraga enne logistika-teeninduskeskuse loomist vähenenud 75 % võrra
BEMP 3.3.9
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD SEOSES MAAKASUTUSEGA
Daily number of delivery trips in the service area
Uute tehislike alade osakaal
Number of deliveries/day
Kõik kohalikud omavalitsused, kes vastutavad maakasutuse planeerimise eest
Number of delivery trips per day by delivery vehicles in the area served by the logistics service centre
Uute tehislike alade osakaal (m2), arvestades igasuguseid vett läbilaskmatuid alasid (ehitised, teed, taimede ja veeta osad) jagatuna tehislike alade pindalaga vaatlusaluse perioodi (nt 1, 5 või 10 aastat) alguses
75 % reduction in the number of delivery trips per day to the service area compared to the situation before the implementation of the logistics service centre
Parim keskkonnajuhtimistava 3.4.1
BEMP FOR LAND USE
Edendatakse linna soojussaare vähendamise meetmeid
Share of new built areas
Linna soojussaare leevendamise meetmeid (nt rohealad, murukatused ja peegeldavate materjalide kasutamine) edendatakse hallataval territooriumil seoses nii avaliku kui ka erasektori hoonete ja aladega
All local authorities responsible for land use planning
Parim keskkonnajuhtimistava 3.4.2
Area of new built area (m2), considering any kind of impermeable built area (buildings, roads, any part with no vegetation or water) divided by the built area at the beginning of the period considered (e.g. 1, 5, 10 years)
Nõutakse väikse mõjuga äravoolumeetmeid
BEMP 3.4.1
Väikse mõjuga äravoolumeetmete nõudmine uute ehitusprojektide, sh olemasolevate ehitiste ulatusliku ümberkorraldamise puhul
Measures to mitigate the urban heat island effect are promoted
Parim keskkonnajuhtimistava 3.4.3
Measures to mitigate the urban heat island effect (such as green areas, green roofs or use of reflective materials) are promoted in the territory administered both in private and public buildings and areas
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD SEOSES LINNADE ROHEALADEGA
BEMP 3.4.2
Looduslike ja poollooduslike alade osakaal
Low-impact drainage measures are required
Haldusorganid, kes vastutavad linnade rohealade haldamise eest
There is a requirement for low-impact drainage measures for the construction of new developments, including major redevelopments of existing built areas
Linnapiirkonna looduslike ja poollooduslike keskkondade pindala (km2) jagatuna linnapiirkonna kogupindalaga
BEMP 3.4.3
Parim keskkonnajuhtimistava 3.5.1
BEMPs FOR GREEN URBAN AREAS
Linnapiirkonna rohealade ja siniste alade osakaal
Share of natural and semi-natural areas
Linnapiirkonna rohealade ja siniste alade pindala (km2) jagatuna linnapiirkonna kogupindalaga
Public administrations responsible for the management of green urban areas
Parim keskkonnajuhtimistava 3.5.2
Area (km2) of natural and semi-natural environments in the urban area divided by the total urban area
Murukatuste osakaal
BEMP 3.5.1
Murukatustega hoonete arv jagatuna hoonete koguarvuga omavalitsusüksuse territooriumil
Share of green and blue urban areas
Parim keskkonnajuhtimistava 3.5.3
Area (km2) of green and blue urban areas (in the urban area) divided by the total urban area
Mahajäetud rohe- ja äärealadega seotud kava olemasolu
BEMP 3.5.2
Haldusorganil on kava, milles käsitletakse linnapiirkonna mahajäetud rohealade ja äärealade taastamist ning keskkonnajuhtimist
Share of green roofs
Parim keskkonnajuhtimistava 3.5.4
Number of buildings with green roofs divided by the total number of buildings in the territory of the municipality
PARIM KESKKONNAJUHTIMISTAVA SEOSES KOHALIKU VÄLISÕHU KVALITEEDIGA
BEMP 3.5.3
Õhusaasteainete kontsentratsioon
Plan regarding derelict green areas and fringe areas
Kõik haldusorganid, kes vastutavad õhukvaliteedi juhtimise eest
The public administration has a plan regarding the restoration and environmental management of the derelict green areas and fringe areas within the urban area
Õhusaasteainete (PM10, PM2.5, NO2) (aasta keskmine) sisaldus linnapiirkonna teatavates kohtades, kus seda mõõdetakse (nt koolid, pargid, elamurajoonid)
BEMP 3.5.4
Kõigi selle parima keskkonnajuhtimistava kontekstis kindlaks määratud näitajate puhul on saavutatud Maailma Terviseorganisatsiooni õhukvaliteedi suunistes sätestatud tasemed
BEMP FOR LOCAL AMBIENT AIR QUALITY
PARIM KESKKONNAJUHTIMISTAVA SEOSES MÜRASAASTEGA
Concentration of air pollutants
Kohalikke piirnorme ületavate müra mõõtmise tulemuste osakaal
All public administrations responsible for the management of air quality
Haldusorganid, kes vastutavad mürasaaste vähendamise eest
Level of air pollutants (PM10, PM2,5, NO2) present (annual average) in the urban area sampled in certain locations (e.g. school, parks, residential areas)
Kohalikke piirnorme ületavate müra mõõtmiste arv jagatuna müra mõõtmiste koguarvuga
For all the indicators defined in this BEMP, the results achieve the levels set in the air quality guidelines produced by the World Health Organisation
Parim keskkonnajuhtimistava 3.7.1
BEMP FOR NOISE POLLUTION
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD SEOSES VEEVARUSTUSEGA
Share of noise measurement levels exceeding local limit values
Veemõõtmise osakaal
Public administrations responsible for tackling noise pollution
Haldusorganid, kes vastutavad joogiveevarustuse eest
Number of measurements of noise levels exceeding the local limit values divided by the total number of noise level measurements
Eraldi arvestitega tarbijate arv (üksikkasutaja tasandil) jagatuna tarbijate koguarvuga
BEMP 3.7.1
Kodumajapidamise või lõppkasutaja tasandil on veearvestite kasutamise määr 99 % või enam
BEMPs FOR WATER SUPPLY
Parim keskkonnajuhtimistava 3.9.1
Penetration rate of water metering
Arukate veearvestite osakaal
Public administrations responsible for potable water supply
Arukate veearvestitega tarbijate arv jagatuna veearvestitega tarbijate koguarvuga
Number of consumers with single meters (at single user level) divided by the total number of consumers
(Vähemalt osa aastast) veepuuduse all kannatavates piirkondades on kodumajapidamise/lõppkasutaja tasandi veearvestid arukad arvestid
The penetration rate of water meters at household or final user level is 99 % or higher
Kõigis uutes hoonetes on olemas veearvestid (veepuuduse all kannatavates piirkondades arukad arvestid)
BEMP 3.9.1
Veetaristu lekkeindeks
Share of smart water meters
Lekkeindeks arvutatakse järgmiselt: tegeliku veekao tehniline näitaja aastas/tegelik vältimatu veekadu aastas
Number of consumers with smart water meters divided by the total number of consumers with water meters
Taristu lekkeindeks on väiksem kui 1,5
In water-scarce areas (at least for part of the year), water meters at household/final user level are smart meters
Parim keskkonnajuhtimistava 3.9.2
All new buildings are equipped with water meters (smart meters in water-scarce areas)
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD SEOSES REOVEEKÄITLUSEGA
Water Infrastructure Leakage Index (ILI)
Veesaasteainete ärastusefektiivsus
The ILI is calculated as current annual real losses (CARL)/unavoidable annual real losses (UARL)
Haldusorganid, kes vastutavad reoveekäitluse eest
The Infrastructure Leakage Index is lower than 1,5
Iga veesaasteaine (KHT, BHT5, ammoniaak, üldlämmastik ja üldfosfor) ärastusefektiivsuse arvutamiseks lahutatakse iga veesaasteaine algsest kontsentratsioonist veesaasteaine lõplik kontsentratsioon ja jagatakse tulemus veesaasteaine algse kontsentratsiooniga
BEMP 3.9.2
Reoveepuhasti
BEMPs FOR WASTE WATER MANAGEMENT
Saavutatud ärastusefektiivsus on: BOD5 puhul vähemalt 98 %, KHT puhul vähemalt 90 %, ammoniaagi puhul vähemalt 90 %, orgaaniliste lämmastikuühendite puhul kokku vähemalt 80 % ja üldfosfori puhul vähemalt 90 %
Removal efficiency for water pollutants
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.1
Public administrations responsible for waste water management
Reovee puhastamisele kuluv elekter
The removal efficiency for each water pollutant (COD, BOD5, ammonia, total nitrogen and total phosphorus) is calculated as the initial concentration for each water pollutant minus the final concentration of water pollutant divided by the initial concentration of water pollutant
kWh/inimekvivalent aastas
Waste water treatment plant
Aastas reovee puhastamisele kuluv elekter jagatuna inimekvivalentide arvuga, mille jaoks reoveepuhasti on projekteeritud/mille jaoks seda käitatakse
The removal efficiencies achieved are: at least 98 % for BOD5, at least 90 % for COD, at least 90 % for ammonia, at least 80 % for total organic nitrogen compounds, and at least 90 % for total phosphorus
Reoveepuhasti elektrikasutus on:
BEMP 3.10.1
Mikrosaasteainete ärastusefektiivsus
Electricity use of waste water treatment
Ärastusefektiivsuse arvutamiseks lahutatakse mikrosaasteainete algsest kontsentratsioonist mikrosaasteainete lõplik kontsentratsioon ja jagatakse tulemus mikrosaasteainete algse kontsentratsiooniga
kWh/population equivalents/year
Mikrosaasteainete keskmine ärastusefektiivsus on suurem kui 80 %
The total annual electricity use of waste water treatment divided by the number of population equivalents the waste water treatment plant is designed/operates for
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.2
The electricity use of the waste water treatment plant is:
Reovee osakaal, mis läbib mikrosaasteainete eemaldamiseks kolmanda astme puhastuse
Removal efficiency for micropollutants
Reovee aastane osakaal, mis läbib mikrosaasteainete eemaldamiseks kolmanda astme puhastuse, jagatuna kogu aastase reoveevooga
The removal efficiency is calculated as the initial concentration of micropollutants minus the final concentration of micropollutants divided by the initial concentration of micropollutant
Mikrosaasteained eemaldatakse vähemalt 90 % aastasest reoveevoost
The average removal efficiency for micropollutants is higher than 80 %
Ise toodetud elektri— ja soojusenergia osakaal reoveepuhastis
BEMP 3.10.2
Muda anaeroobsest lagunemisest kohapeal toodetud energia (biogaasist toodetud elekter ja soojus), mida reoveepuhastis kasutatakse, jagatuna reoveepuhasti kogu energiakasutusega
Share of waste water flow undergoing tertiary treatment for micropollutants removal
Asulareoveepuhastite puhul, mille koormus on enam kui 10000 inimekvivalenti, katavad ise biogaasist toodetud elekter ja soojus 100 % energiakasutusest, kui muda kohapeal termiliselt ei kuivatata, ja 50 %, kui muda kohapeal termiliselt kuivatatakse
Annual waste water flow which undergoes tertiary treatment for micropollutants removal divided by the total annual waste water flow
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.3
Micropollutants are removed from at least 90 % of the annual waste water flow
Monopõletatud reoveesette osakaal
Share of own-generated electricity and heat in the waste water treatment plant
Reoveepuhastis tekkinud reoveesette kogus, mis monopõletatakse, jagatuna reoveepuhastis tekkinud kogu reoveesette kogusega
Energy generated (electricity and heat from biogas) on site from anaerobic digestion of sludge and used in the waste water treatment plant divided by the total amount of energy used in the waste water treatment plant
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.4
Own-generated electricity and heat from biogas cover 100 % of the energy use for municipal waste water treatment plants with a size of more than 10000 population equivalents without on-site thermal sludge drying, and 50 % in the case of plants with on-site thermal sludge drying
Taaskasutatava vee osakaal
BEMP 3.10.3
Reoveepuhastis toodetud taaskasutatava vee kogus jagatuna kogu puhastatud reovee kogusega
Share of mono-incinerated sewage sludge
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.5
Sewage sludge produced in waste water treatment that is mono-incinerated divided by the total amount of sewage sludge generated from waste water treatment
Vihmavee osakaal, mis linnapiirkondades säilitatakse ja millel lastakse maapinda imbuda
BEMP 3.10.4
Haldusorganid, kes vastutavad linnapiirkonna äravoolusüsteemi ja maakasutuse planeerimise eest
Share of reclaimed water
Vihmavee, mis säilitatakse ja millel lastakse maapinda imbuda, aastane hinnanguline osakaal kogu hinnangulises vihmavee koguses, mis omavalitsusüksuse linnapiirkonnas sajab
Amount of reclaimed water produced from waste water treatment divided by the total amount of waste water treated
Parim keskkonnajuhtimistava 3.10.7
BEMP 3.10.5
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD SEOSES KESKKONNAHOIDLIKE RIIGIHANGETEGA
Share of rainwater retained and infiltrated in urban areas
Keskkonnakriteeriumitega hangete osakaal
Public administrations responsible for urban drainage and land use planning
Kõik haldusorganid
Annual percentage of estimated rainwater which is retained and infiltrated into the ground locally out of the total estimated rainwater falling on the urban area of the municipality
Keskkonnakriteeriume sisaldavate hangete arv jagatuna kõigi hangete arvuga (liigitatuna tootekategooriate kaupa)