natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to ensure the effective monitoring and registration of information on the beneficial ownership of trusts and similar legal arrangements, cooperation between Member States is also necessary.
Normid, mida kohaldatakse usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste suhtes seoses juurdepääsuga teabele nende tegelikult kasu saavate omanike kohta, peaksid olema võrreldavad normidega, mis kehtivad äriühingutele ja muudele juriidilistele isikutele.
The interconnection of Member States’ registries of beneficial owners of trusts and similar legal arrangements would make this information accessible, and would also ensure that the multiple registration of the same trusts and similar legal arrangements is avoided within the Union.
Kuna liidus on praegu suurel hulgal eri liiki usaldusfonde ja sarnaste õiguslike üksuste osas on pilt veelgi kirjum, peaks jääma liikmesriikide otsustada, kas usaldusfond või sarnane õiguslik üksus on äriühingu või mõne muu juriidilise isikuga võrreldavalt sarnane.
Rules that apply to trusts and similar legal arrangements with respect to access to information relating to their beneficial ownership should be comparable to the corresponding rules that apply to corporate and other legal entities.
Nimetatud sätteid ülevõtvate siseriiklike õigusnormide eesmärk peaks olema vältida usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste kasutamist rahapesuks, terrorismi rahastamiseks või seotud eelkuritegudeks.
Due to the wide range of types of trusts that currently exists in the Union, as well as an even greater variety of similar legal arrangements, the decision on whether or not a trust or a similar legal arrangement is comparably similar to corporate and other legal entities should be taken by Member States.
Võttes arvesse usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste eri tunnuseid, peaksid liikmesriigid saama määrata kindlaks nende usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste läbipaistvuse taseme, mis ei ole äriühingute ja muude juriidiliste isikutega võrreldavad, toimides siseriikliku õiguse kohaselt ja kooskõlas andmekaitse normidega.
The aim of the national law transposing those provisions should be to prevent the use of trusts or similar legal arrangements for the purposes of money laundering, terrorist financing or associated predicate offences.
Rahapesu ja terrorismi rahastamisega kaasnevad riskid võivad varieeruda, sõltuvalt usaldusfondi või sarnase õigusliku üksuse tunnustest, ning nende riskide mõistmine võib ajaga muutuda, näiteks riiklike või riigiüleste riskihindamiste tulemusena.
With a view to the different characteristics of trusts and similar legal arrangements, Member States should be able, under national law and in accordance with data protection rules, to determine the level of transparency with regard to trusts and similar legal arrangements that are not comparable to corporate and other legal entities.
Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik sätestada oma õiguses ulatuslikum juurdepääs teabele usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike kohta, kui selline juurdepääs on vajalik ja proportsionaalne meede õiguspärase eesmärgi jaoks tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesuks või terrorismi rahastamiseks.
The risks of money laundering and terrorist financing involved can differ, based on the characteristics of the type of trust or similar legal arrangement and the understanding of those risks can evolve over time, for instance as a result of the national and supranational risk assessments.
Määrates kindlaks nende usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavaid omanikke käsitleva teabe läbipaistvuse määra, peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse üksikisikute põhiõiguste kaitset, eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele.
For that reason, it should be possible for Member States to provide for wider access to information on beneficial ownership of trusts and similar legal arrangements, if such access constitutes a necessary and proportionate measure with the legitimate aim of preventing the use of the financial system for the purposes of money laundering or terrorist financing.
Juurdepääs teabele usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike kohta tuleks anda igale õigustatud huvi tõendada suutvale isikule.
When determining the level of transparency of the beneficial ownership information of such trusts or similar legal arrangements, Member States should have due regard to the protection of fundamental rights of individuals, in particular the right to privacy and protection of personal data.
Juurdepääs tuleks anda ka isikule, kes esitab kirjaliku taotluse, mis puudutab usaldusfondi või sarnast õiguslikku üksust, kes omab otseselt või kaudselt väljaspool liitu asutatud äriühingut või muud juriidilist isikut või kellele kuulub selles kontrolliv osalus, kaasa arvatud esitajaaktsiate või -osade või muul viisil kontrollimise kaudu.
Access to beneficial ownership information of trusts and similar legal arrangements should be granted to any person that can demonstrate a legitimate interest.
Usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele juurdepääsu kriteeriumid ja tingimused peaksid olema piisavalt täpsed ja käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas.
Access should also be granted to any person that files a written request in relation to a trust or similar legal arrangement which holds or owns a controlling interest in any corporate or other legal entity incorporated outside the Union, through direct or indirect ownership, including through bearer shareholdings, or through control via other means.
Liikmesriikidel peaks olema võimalik keelduda kirjaliku taotluse rahuldamisest, kui on põhjendatult alust arvata, et kirjalik taotlus ei ole käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas.
The criteria and conditions granting access to requests for beneficial ownership information of trusts and similar legal arrangements should be sufficiently precise and in line with the aims of this Directive.
Et tagada õiguskindlus ja võrdsed võimalused, on väga oluline sätestada selgelt, missuguseid liidus asutatud õiguslikke üksusi tuleks lugeda nende ülesannete või struktuuri alusel usaldusfondide sarnaseks.
It should be possible for Member States to refuse a written request where there are reasonable grounds to suspect that the written request is not in line with the objectives of this Directive.
Seepärast peaks igal liikmesriigil olema kohustus määrata kindlaks usaldusfondid, kui siseriiklik õigus neid tunnustab, ning sarnased õiguslikud üksused, mida võib liikmesriigi õiguskorras või tavale tuginedes asutada ning mis sarnanevad struktuuri või ülesannete poolest usaldusfondile, näiteks võimaldades hoida lahus vara juriidilise omaniku ning tegelikult kasu saava omaniku.
In order to ensure legal certainty and a level playing field, it is essential to clearly set out which legal arrangements established across the Union should be considered similar to trusts by effect of their functions or structure.
Seejärel peaksid liikmesriigid teatama komisjonile nende usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste kategooriad, tunnused, nimetused ja kui see on kohaldatav, õigusliku aluse, et need avaldataks Euroopa Liidu Teatajas, võimaldamaks teistel liikmesriikidel neid tuvastada.
Therefore, each Member State should be required to identify the trusts, if recognised by national law, and similar legal arrangements that may be set up pursuant to its national legal framework or custom and which have structure or functions similar to trusts, such as enabling a separation or disconnection between the legal and the beneficial ownership of assets.
Arvesse tuleks võtta asjaolu, et usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste õiguslikud tunnused võivad olla liidu lõikes erinevad.
Thereafter, Member States should notify to the Commission the categories, description of the characteristics, names and where applicable legal basis of those trusts and similar legal arrangements in view of their publication in the Official Journal of the European Union in order to enable their identification by other Member States.
Kui usaldusfondi või sarnase õigusliku üksuse tunnused on struktuurilt või ülesannetelt võrreldavad äriühingute ja muude juriidiliste isikute tunnustega, aitaks üldsuse juurdepääs tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele võidelda usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste väärkasutamise vastu, samamoodi nagu üldsuse juurdepääs võib aidata tõkestada äriühingute ja muude juriidiliste isikute väärkasutamist rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks.
It should be taken into account that trusts and similar legal arrangements may have different legal characteristics throughout the Union.
Üldsuse juurdepääs tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele võimaldab kodanikuühiskonnal teavet tõhusamalt kontrollida, sh ajakirjanduse või kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt, ning aitab säilitada usaldust äritehingute ja finantssüsteemi suhtes.
Where the characteristics of the trust or similar legal arrangement are comparable in structure or functions to the characteristics of corporate and other legal entities, public access to beneficial ownership information would contribute to combating the misuse of trusts and similar legal arrangements, similar to the way public access can contribute to the prevention of the misuse of corporate and other legal entities for the purposes of money laundering and terrorist financing.
See võib aidata võidelda äriühingute ja muude juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks väärkasutamise vastu, nii uurimiste toetamisega kui ka mainele avalduva mõju kaudu, sest kõik potentsiaalsed tehingupartnerid teavad, kes on tegelikult kasu saavad omanikud.
Public access to beneficial ownership information allows greater scrutiny of information by civil society, including by the press or civil society organisations, and contributes to preserving trust in the integrity of business transactions and of the financial system.
See hõlbustab ka teabe kättesaadavust õigeaegselt ja tõhusalt nii finantseerimisasutuste kui ka kõnealuste õigusrikkumiste vastu võitlevate muude asutuste, sh kolmandate riikide asutuste jaoks.
It can contribute to combating the misuse of corporate and other legal entities and legal arrangements for the purposes of money laundering or terrorist financing, both by helping investigations and through reputational effects, given that anyone who could enter into transactions is aware of the identity of the beneficial owners.
Nimetatud teabele juurdepääs aitaks ka uurida rahapesu, seotud eelkuritegusid ja terrorismi rahastamist.
It also facilitates the timely and efficient availability of information for financial institutions as well as authorities, including authorities of third countries, involved in combating such offences.
Investorite ja üldsuse usaldus finantsturgude vastu oleneb suurel määral sellest, kas on olemas täpne avalikustamise kord, mis tagab tegelikult kasu saava omaniku ja äriühingute kontrollistruktuuride suhtes läbipaistvuse.
The access to that information would also help investigations on money laundering, associated predicate offences and terrorist financing.
See kehtib eriti selliste äriühingu üldjuhtimise süsteemide puhul, mida iseloomustab omandi koondumine; selliste hulka kuulub ka liidu süsteem.
Confidence in financial markets from investors and the general public depends in large part on the existence of an accurate disclosure regime that provides transparency in the beneficial ownership and control structures of companies.
Ühelt poolt võivad olulise hääleõiguse ja rahavoo õigustega suurinvestorid pikaajalist majanduskasvu ja ettevõtete tulemuslikkust soodustada.
This is particularly true for corporate governance systems that are characterised by concentrated ownership, such as the one in the Union.
Teisalt võib suure häältearvuga tegelikult kasu saavate omanike kontrollimine soodustada olukorda, et isikliku kasu saamiseks ja vähemusinvestoreid kahjustades juhitakse kõrvale äriühingu vara ja võimalusi.
On the one hand, large investors with significant voting and cash-flow rights may encourage long-term growth and firm performance.
Võimalikku usalduse kasvu finantsturgude vastu tuleks pidada läbipaistvuse suurendamise positiivseks kõrvalmõjuks, ent mitte eesmärgiks, sest eesmärk on luua keskkond, mille kasutamine rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks oleks vähem tõenäoline.
On the other hand, however, controlling beneficial owners with large voting blocks may have incentives to divert corporate assets and opportunities for personal gain at the expense of minority investors.
Investorite ja üldsuse usaldus finantsturgude vastu oleneb suurel määral sellest, kas on olemas täpne avalikustamise kord, mis tagab läbipaistvuse äriühingute ja muude juriidiliste isikute, samuti teatud liiki usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike ja kontrollistruktuuride suhtes.
The potential increase in confidence in financial markets should be regarded as a positive side effect and not the purpose of increasing transparency, which is to create an environment less likely to be used for the purposes of money laundering and terrorist financing.
Seepärast peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele piisavalt sidusalt ja kooskõlastatult, kehtestades üldsuse juurdepääsu kohta selged reeglid, nii et kolmandad isikud saaksid kogu liidus välja selgitada, kes on äriühingute ja muude juriidiliste isikute, samuti teatud liiki usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavad omanikud.
Confidence in financial markets from investors and the general public depends in large part on the existence of an accurate disclosure regime that provides transparency in the beneficial ownership and control structures of corporate and other legal entities as well as certain types of trusts and similar legal arrangements.
Liikmesriigid peaksid seepärast võimaldama juurdepääsu äriühingute ja muude juriidiliste isikute tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele piisavalt sidusalt ja kooskõlastatult, kasutades tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevat teavet sisaldavaid keskregistreid ja kehtestades üldsuse juurdepääsu kohta selged reeglid, nii et kolmandad isikud saaksid kogu liidus välja selgitada, kes on äriühingute ja muude juriidiliste isikute tegelikult kasu saavad omanikud.
Member States should therefore allow access to beneficial ownership information in a sufficiently coherent and coordinated way, by establishing clear rules of access by the public, so that third parties are able to ascertain, throughout the Union, who are the beneficial owners of corporate and other legal entities as well as of certain types of trusts and similar legal arrangements.
Samuti on oluline kehtestada sidus õigusraamistik, mis tagaks, et teave usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavat omanike kohta oleks kogu liidus pärast nende registreerimist paremini juurdepääsetav.
Member States should therefore allow access to beneficial ownership information on corporate and other legal entities in a sufficiently coherent and coordinated way, through the central registers in which beneficial ownership information is set out, by establishing a clear rule of public access, so that third parties are able to ascertain, throughout the Union, who are the beneficial owners of corporate and other legal entities.
Kõigil juhtudel, nii äriühingute ja muude juriidiliste isikute kui ka usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste puhul, tuleks eelkõige leida õiglane tasakaal rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise küsimuses eksisteeriva üldise avaliku huvi ning andmesubjekti põhiõiguste vahel.
It is essential to also establish a coherent legal framework that ensures better access to information relating to beneficial ownership of trusts and similar legal arrangements, once they are registered within the Union.
Üldsusele kättesaadavaks tehtav andmekogum peaks olema piiratud, selgelt ja ammendavalt määratletud ning üldist laadi, et vähendada tegelikult kasu saavate omanike kahjustamise võimalust.
In all cases, both with regard to corporate and other legal entities, as well as trusts and similar legal arrangements, a fair balance should be sought in particular between the general public interest in the prevention of money laundering and terrorist financing and the data subjects’ fundamental rights.
Samas ei tohiks üldsusele kättesaadavaks tehtav teave olulisel määral erineda praegu kogutavatest andmetest.
The set of data to be made available to the public should be limited, clearly and exhaustively defined, and should be of a general nature, so as to minimise the potential prejudice to the beneficial owners.
Selleks et eraelu puutumatuse üldine riive ja konkreetselt isikuandmete kaitstuse riive oleks võimalikult minimaalne, peaks see teave sisuliselt käsitlema äriühingute ja muude juriidiliste isikute ning usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike staatust ning piirduma üksnes tegelikult kasu saavate omanike majandustegevuse valdkonnaga.
At the same time, information made accessible to the public should not significantly differ from the data currently collected.
Juhud, kui tegelikult kasu saava omanikuna on märgitud kõrgema astme juht üksnes seepärast, et ta on kõrgema astme juhi ametikohal, mitte et tal oleks osalus või et ta kontrolliks isikut või üksust muul viisil, tuleks registrites selgelt ära näidata.
In order to limit the interference with the right to respect for their private life in general and to protection of their personal data in particular, that information should relate essentially to the status of beneficial owners of corporate and other legal entities and of trusts and similar legal arrangements and should strictly concern the sphere of economic activity in which the beneficial owners operate.
Mis puudutab teavet tegelikult kasu saavate omanike kohta, võivad liikmesriigid näha ette keskregistrisse teabe lisamise kodakondsuse kohta, eelkõige välismaalastest tegelikult kasu saavate omanike puhul.
In cases where the senior managing official has been identified as the beneficial owner only ex officio and not through ownership interest held or control exercised by other means, this should be clearly visible in the registers.
Registripidamise hõlbustamiseks ja arvestades, et valdav enamik tegelikult kasu saavaid omanikke on keskregistrit pidava riigi kodanikud, võivad liikmesriigid eeldada, et tegelikult kasu saav omanik on sama riigi kodanik, kui registris ei ole märgitud teisiti.
With regard to information on beneficial owners, Member States can provide for information on nationality to be included in the central register particularly for non-native beneficial owners.
Suurem avalik kontroll aitab kaasa juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste väärkasutuse, sh maksude vältimise ärahoidmisele.
In order to facilitate registry procedures and as the vast majority of beneficial owners will be nationals of the state maintaining the central register, Member States may presume a beneficial owner to be of their own nationality where no entry to the contrary is made.
Seetõttu on oluline, et tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlev teave jääks riiklike registrite ja registrite sidestamise süsteemi kaudu kättesaadavaks veel vähemalt viieks aastaks pärast seda, kui usaldusfondi või sarnase õigusliku üksuse tegelikult kasu saavat omanikku käsitleva teabe registrisse kandmise aluseid enam ei esine.
The enhanced public scrutiny will contribute to preventing the misuse of legal entities and legal arrangements, including tax avoidance.
Siiski peaksid liikmesriigid saama õigusaktidega sätestada, kuidas tegelikult kasu saavaid omanikke käsitlevat teavet töödeldakse, sh isikuandmete töötlemise muudel otstarvetel, kui selline töötlemine vastab avaliku huvi eesmärgile ning on taotletava õiguspärase eesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne.
Therefore, it is essential that the information on beneficial ownership remains available through the national registers and through the system of interconnection of registers for a minimum of five years after the grounds for registering beneficial ownership information of the trust or similar legal arrangement have ceased to exist.
Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik näha proportsionaalse ja tasakaalustatud lähenemise huvides ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õiguste tagamiseks ette tegelikult kasu saavaid omanikke käsitleva teabe registri kaudu avalikustamise ja sellele teabele juurdepääsu erandid erandlikel asjaoludel, kui kõnealuse teabe tulemusel ähvardaks tegelikult kasu saavat omanikku kelmuse, inimröövi, šantažeerimise, väljapressimise, ahistamise, vägivalla või ähvardamise ebaproportsionaalne oht.
However, Member States should be able to provide by law for the processing of the information on beneficial ownership, including personal data for other purposes if such processing meets an objective of public interest and constitutes a necessary and proportionate measure in a democratic society to the legitimate aim pursued.
Liikmesriikidel peaks olema ka võimalik nõuda veebipõhist registreerimist, et teha kindlaks isikud, kes registrist teavet taotlevad, samuti küsida registris sisalduvale teabele juurdepääsu eest tasu.
Moreover, with the aim of ensuring a proportionate and balanced approach and to guarantee the rights to private life and personal data protection, it should be possible for Member States to provide for exemptions to the disclosure through the registers of beneficial ownership information and to access to such information, in exceptional circumstances, where that information would expose the beneficial owner to a disproportionate risk of fraud, kidnapping, blackmail, extortion, harassment, violence or intimidation.
Kuna liikmesriikide keskregistrid, mis sisaldavad teavet tegelikult kasu saavate omanike kohta, on omavahel sidestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1132 loodud Euroopa keskse platvormi kaudu, tuleb liikmesriikide erinevate tehniliste näitajatega süsteemide toimimine kooskõlastada.
It should also be possible for Member States to require online registration in order to identify any person who requests information from the register, as well as the payment of a fee for access to the information in the register.
Sellest tulenevalt tuleb võtta vastu tehnilised meetmed ja kirjeldused, mis arvestavad registritevahelisi erinevusi.
The interconnection of Member States’ central registers holding beneficial ownership information through the European Central Platform established by Directive (EU) 2017/1132 of the European Parliament and of the Council necessitates the coordination of national systems having varying technical characteristics.
Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused asjaomaste tehniliste ja operatiivsete küsimuste lahendamiseks.
This entails the adoption of technical measures and specifications which need to take account of differences between registers.
Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlusega.
In order to ensure uniform conditions for the implementation of this Directive, implementing powers should be conferred on the Commission to tackle such technical and operational issues.
Igal juhul tuleks liikmesriikide kaasatus kogu süsteemi toimimisse tagada komisjoni ja liikmesriikide esindajate korrapärase dialoogiga, mis käsitleks süsteemi käitamist ja edasist arengut.
Those powers should be exercised in accordance with the examination procedure referred to in Article 5 of Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council.
Käesoleva direktiivi raames toimuvale isikuandmete töötlemisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679.