natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The operator shall not assign emissions associated with the production of heat or electricity that is imported from other installations to the importing installation.
Kõiki heiteid, mis pärinevad protsessi sisendmaterjalina kasutatud kütustest, käsitletakse seire- ja aruandlusmeetodite vaatenurgast samuti kui põlemisel tekkivaid heiteid, piiramata teisi heidetele kohaldatavaid klassifikatsioone.
The operator shall include at least the following emission sources: boilers, burners, turbines, heaters, furnaces, incinerators, calciners, kilns, ovens, dryers, engines, fuel cells, chemical looping combustion units, flares, thermal or catalytic post-combustion units, and scrubbers (process emissions) and any other equipment or machinery that uses fuel, excluding equipment or machinery with combustion engines that are used for transportation purposes.
Käitaja ei pea jälgima heiteid, mis pärinevad transportimiseks kasutatavatest sisepõlemismootoritest, ega nende kohta aru andma.
B. Specific monitoring rules
Käitaja arvab kõik käitises kütuste põlemisel tekkinud heited käitise näitajate hulka, olenemata soojuse või elektri ekspordist teistele käitistele.
The emissions from combustion processes shall be calculated in accordance with Article 24(1), unless the fuels are included in a mass balance in accordance with Article 25.
Käitaja ei arva näitajate hulka soojuse või elektri tootmisel tekkinud heidet, mis imporditakse importivasse käitisesse teistest käitistest.
The tiers defined in section 2 of Annex II shall apply.
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi heiteallikaid: keskküttekatlad, põletid, turbiinid, soojendid, kõrgahjud, jäätmepõletusseadmed, lubjapõletusahjud, põletusahjud, ahjud, kuivatid, mootorid, kütuseelemendid, keemilise silmuspõletamise seadmed, tõrvikpõletid ja termilise või katalüütilise järelpõletamise seadmed ning skraberid (protsessiheide) ja kõik muud seadmed ja masinad, mis kasutavad kütust, välja arvatud transpordiks kasutatavad sisepõlemismootoriga seadmed ja masinad.
In addition, process emissions from flue gas scrubbing shall be monitored using the provisions laid down in subsection C.
B. Konkreetsed seire-eeskirjad
For emissions from flares special requirements shall apply, as laid down in subsection D of this section.
Põlemisprotsessis tekkivad heitkogused arvutatakse vastavalt artikli 24 lõikele 1, välja arvatud juhul, kui kütused on arvatud massibilansi hulka vastavalt artiklile 25.
Combustion processes taking place in gas processing terminals may be monitored using a mass balance in accordance with Article 25.
Kasutatakse II lisa punktis 2 kindlaksmääratud määramistasandeid.
C. Flue gas scrubbing
Lisaks jälgitakse suitsugaasi puhastamise protsessis tekkivaid heitkoguseid alapunktis C kehtestatud sätete alusel.
Desulphurisation
Tõrvikpõletite heite puhul kohaldatakse erinõudeid, mis on kehtestatud käesoleva punkti alapunktis D.
Process CO2 emissions from the use of carbonate for acid gas scrubbing from the flue gas stream shall be calculated in accordance with Article 24(2) on the basis of carbonate consumed, Method A as follows, or gypsum produced, Method B as follows.
Gaasitöötlemistehastes toimuvaid põlemisprotsesse võib jälgida massibilansi meetodiga vastavalt artiklile 25.
The following applies by way of derogation from section 4 of Annex II.
C. Suitsugaasi puhastamine
Method A: Emission factor
Väävlitustamine
Tier 1: The emission factor shall be determined from stoichiometric ratios as laid down in section 2 of Annex VI.
suitsugaasivoost puhastamise protsessis karbonaadi kasutamisest tekkivad happelise gaasi heitkogused arvutatakse vastavalt artikli 24 lõikele 2 kasutatud karbonaadi koguse alusel (meetod A) allpool kirjeldatud viisil või toodetud kipsimaterjali koguse alusel (meetod B) allpool kirjeldatud viisil.
The determination of the amount of CaCO3 and MgCO3 or other carbonates in the relevant input material shall be carried out using industry best practice guidelines.
Järgnevat kohaldatakse erandina II lisa punktist 4:
Method B: Emission factor
Meetod A: heitekoefitsient
Tier 1: The emission factor shall be the stoichiometric ratio of dry gypsum (CaSO4 × 2H2O) to CO2 emitted: 0,2558 t CO2/t gypsum.
määramistasand: heitekoefitsient määratakse VI lisa punktis 2 kehtestatud stöhhiomeetriliste suhete alusel.
Conversion Factor:
CaCO3 ja MgCO3 või muude karbonaatide koguste määramine asjakohases sisendmaterjalis toimub tööstusharu parima tava suuniste alusel.
By way of derogation from section 5 of Annex II, process CO2 emissions from the use of urea for scrubbing of the flue gas stream shall be calculated in accordance with Article 24(2) applying the following tiers.
Meetod B: heitekoefitsient
Emission factor:
määramistasand: heitekoefitsient on kuiva kipsi (CaSO4 x 2H2O) stöhhiomeetriline suhe CO2 heitkogusega: 0,2558 tCO2/t kipsi.
Tier 1: The determination of the amount of urea in the relevant input material shall be carried out using industry best practice guidelines.
Teisendustegur:
The emission factor shall be determined using a stoichiometric ratio of 0,7328 t CO2/t urea.
Erandina II lisa punktist 5 arvutatakse CO2 suitsugaasivoost puhastamise protsessis uurea kasutamisest tekkivad CO2 heitkogused vastavalt artikli 24 lõikele 2, kohaldades järgmisi määramistasandeid.
Only tier 1 shall be applicable.
Heitekoefitsient:
D. Flares
määramistasand: uurea koguste määramine asjakohases sisendmaterjalis toimub tööstusharu parima tava suuniste alusel.
Tier 1: The operator shall use a reference emission factor of 0,00393 t CO2/Nm3 derived from the combustion of pure ethane used as a conservative proxy for flare gases.
Tõrvikpõletite heitkoguste arvutamisel võtab käitaja arvesse tavalist tõrvikpõletamist ja tegevuse käigus toimuvat põletamist (väljalülitamine, käivitamine ja seiskamine ning hädaolukorrad).
Tier 2b: Installation-specific emission factors shall be derived from an estimate of the molecular weight of the flare stream, using process modelling based on industry standard models.
Käitaja võtab kooskõlas artikliga 48 arvesse ka oma-CO2.
By considering the relative proportions and the molecular weights of each of the contributing streams, a weighted annual average figure shall be derived for the molecular weight of the flare gas.
Erandina II lisa punktist 2.1 on heitekoefitsiendi 1. ja 2.b määramistasand järgmised.
By way of derogation from section 2.3 of Annex II, only tiers 1 and 2 shall be applied for the oxidation factor in the case of flares.
määramistasand: käitaja kasutab standardheitekoefitsienti 0,00393 t CO2/Nm3, mis on tuletatud puhta etaani põlemisest, mida kasutatakse põletatavate gaaside puhul konservatiivse asendusmudelina.
REFINING OF MINERAL OIL AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
2.b määramistasand: käitisepõhised heitekoefitsiendid tuletatakse põletivoo hinnangulisest molekulmassist, kasutades tööstusharu standardmudelitel põhinevat protsessi modelleerimist.
The operator shall monitor and report all CO2 emissions from combustion and production processes as occurring in refineries.
Võttes arvesse iga lisanduva voo suhtelist osakaalu ja molekulmassi, tuletatakse põletigaasi molekulmassi kaalutud aasta keskmine väärtus.
The operator shall include at least the following potential sources of CO2 emissions: boilers, process heaters/treaters, internal combustion engines/turbines, catalytic and thermal oxidisers, coke calcining kilns, firewater pumps, emergency/standby generators, flares, incinerators, crackers, hydrogen production units, Claus process units, catalyst regeneration (from catalytic cracking and other catalytic processes) and cokers (flexi-coking, delayed coking).
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD MINERAALÕLI RAFINEERIMINE
The monitoring of mineral oil refining activities shall be carried out in accordance with section 1 of this Annex for combustion emissions including flue gas scrubbing.
Käitaja peab jälgima kõiki rafineerimistehastes toimuvatest põlemis- ja tootmisprotsessidest pärinevat CO2-heidet ja nendest aru andma.
The operator may choose to use the mass balance methodology in accordance with Article 25 for the whole refinery or individual process units such as heavy oil gasification or calcinations plants.
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: katlad, protsessi kuumutus-/käsitlemisseadmed, sisepõlemismootorid/turbiinid, katalüütilised ja termilised oksüdeerijad, ahjud koksi kaltsineerimiseks, tulekustutusvee pumbad, varu-/turvageneraatorid, tõrvikpõletid, jäätmepõletusseadmed, krakkimisseadmed, vesiniku tootmise üksused, Clausi protsessi seadmed, katalüütilise regeneratsiooni (katalüütilisest krakkimisest ja muudest katalüütilistest protsessidest) ning koksiahjud (koksiseadmed, aeglane koksistamine).
Where combinations of standard methodology and mass balance are used, the operator shall provide evidence to the competent authority demonstrating the completeness of emissions covered, and that no double counting of emissions occurs.
Mineraalõli rafineerimise seire toimub vastavalt käesoleva lisa punktile 1, mis käsitleb põlemisel, sealhulgas suitsugaasi puhastamisel, tekkivat heidet.
Emissions from dedicated hydrogen production units shall be monitored in accordance with section 19 of this Annex.
Käitaja võib otsustada kasutada massibilansi meetodit vastavalt artiklile 25 kogu rafineerimistehase või üksikute protsessiüksuste puhul, nagu raske õli gaasistamise või kaltsineerimisüksused.
By way of derogation from Article 24 and 25, emissions from catalytic cracker regeneration, other catalyst regeneration and flexi-cokers shall be monitored using a mass balance, taking into account the state of the input air and the flue gas.
Kui kasutatakse standardmeetodi ja massibilansi meetodi kombinatsiooni, siis peab käitaja esitama pädevale asutusele tõendid selle kohta, et heitkogused on täies ulatuses hõlmatud ja et neid ei arvestata topelt.
All CO in the flue gas shall be accounted for as CO2, applying the mass relation: t CO2 = t CO * 1,571.
Vesiniku tootmise üksustest eralduvate heitkoguste seire toimub vastavalt käesoleva lisa punktile 19.
The analysis of input air and flue gases and the choice of tiers shall be in accordance with the provisions of Articles 32 to 35.
Erandina artiklitest 24 ja 25 toimub katalüütilise krakkimise teel toimuval ja muul katalüütilisel regenereerimisel ning koksiseadmetest eralduvate heitkoguste seire massibilansi meetodil, võttes arvesse siseneva õhu kogust ja suitsugaase.
The specific calculation methodology shall be approved by the competent authority.
Kogu suitsugaasis leiduv CO võetakse arvesse kui CO2, kohaldades massisuhet t CO2 = t CO × 1,571.
PRODUCTION OF COKE AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
Siseneva õhu ja suitsugaaside analüüs ning määramistasandite valik tehakse vastavalt artiklitele 32–35.
The operator shall include at least the following potential sources of CO2 emissions: raw materials (including coal or petroleum coke), conventional fuels (including natural gas), process gases (including blast furnace gas – BFG), other fuels and waste gas scrubbing.
Konkreetse arvutusmeetodi peab heaks kiitma pädev asutus.
For the monitoring of emissions from the production of coke, the operator may choose to use a mass balance in accordance with Article 25 and section 3 of Annex II, or the standard methodology in accordance with Article 24 and sections 2 and 4 of Annex II.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD KOKSI TOOTMINE
METAL ORE ROASTING AND SINTERING AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: toorained (sealhulgas kivisüsi või naftakoks), tavakütused (sealhulgas maagaas), protsessigaasid (sealhulgas kõrgahjugaas), muud kütused ja heitgaaside puhastamine.
The operator shall include at least the following potential sources of CO2 emissions: raw materials (calcination of limestone, dolomite and carbonatic iron ores, including FeCO3), conventional fuels (including natural gas and coke/coke breeze), process gases (including coke oven gas – COG, and blast furnace gas – BFG), process residues used as input material including filtered dust from the sintering plant, the converter and the blast furnace, other fuels and flue gas scrubbing.
Koksi tootmisel tekkivate heitkoguste seireks võib käitaja valida massibilansi meetodi vastavalt artiklile 25 ja II lisa punktile 3 või kasutada standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja II lisa punktidele 2 ja 4.
For the monitoring of emissions from metal ore roasting, sintering or pelletisation, the operator may choose to use a mass balance in accordance with Article 25 and section 3 of Annex II or the standard methodology in accordance with Article 24 and sections 2, 4 and 5 of Annex II.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD METALLIMAAKIDE SÄRDAMINE JA PAAGUTAMINE
PRODUCTION OF PIG IRON AND STEEL AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: toorained (lubjakivi, dolomiidi ja karbonaatrauamaakide, sealhulgas FeCO3, kaltsineerimine), tavakütused (sealhulgas maagaas ja koks/peenkoks), protsessigaasid (sealhulgas koksiahjugaas ja kõrgahjugaas), sisendmaterjalina kasutatavad protsessi jäägid, sealhulgas paagutusseadmetest, konverterist ja kõrgahjust filtreeritud tolm, muu kütuse ja suitsugaasi puhastamine.
The operator shall include at least the following potential sources of CO2 emissions: raw materials (calcination of limestone, dolomite and carbonatic iron ores, including FeCO3), conventional fuels (natural gas, coal and coke), reducing agents (including coke, coal and plastics), process gases (coke oven gas – COG, blast furnace gas – BFG and basic oxygen furnace gas – BOFG), consumption of graphite electrodes, other fuels and waste gas scrubbing.
Metallimaakide särdamisel ja paagutamisel ning känkimisel tekkivate heitkoguste seireks võib käitaja valida massibilansi meetodi vastavalt artiklile 25 ja II lisa punktile 3 või kasutada standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja II lisa punktidele 2, 4 ja 5.
For the monitoring of emissions from production of pig iron and steel, the operator may choose to use a mass balance in accordance with Article 25 and section 3 of Annex II, or the standard methodology in accordance with Article 24 and sections 2 and 4 of Annex II, at least for a part of the source streams, avoiding any gaps or double counting of emissions.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD MALMI JA TERASE TOOTMINE
By way of derogation from section 3.1 of Annex II, tier 3 for the carbon content is defined as follows:
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: toorained (lubjakivi, dolomiidi ja karbonaatrauamaakide, sealhulgas FeCO3 kaltsineerimine), tavakütused (sealhulgas maagaas, kivisüsi ja koks), redutseerijad (sealhulgas koks, kivisüsi, plastid), protsessigaasid (koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja hapnikkonverteri gaas), grafiitelektroodide kasutamine, muu kütuse ja heitgaasi puhastamine.
Tier 3: The operator shall derive the carbon content of input or output stream following Articles 32 to 35 in respect to the representative sampling of fuels, products and by-products, the determination of their carbon contents and biomass fraction.
Malmi ja terase tootmisel tekkivate heitkoguste seireks võib käitaja valida massibilansi meetodi vastavalt artiklile 25 ja II lisa punktile 3 või kasutada standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja II lisa punktidele 2 ja 4 vähemalt mõne lähtevoo jaoks, vältides heitkoguste arvestamisel lünki ja topeltarvestust.
The operator shall base the carbon content of products or semi-finished products on annual analyses following Articles 32 to 35 or derive the carbon content from mid-range composition values as specified by relevant international or national standards.
Erandina II lisa punktist 3.1 on süsinikusisalduse 3. määramistasand järgmine.
PRODUCTION OR PROCESSING OF FERROUS AND NON-FERROUS METALS AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
määramistasand: käitaja tuletab sisendmaterjali või toodangu voo süsinikusisalduse artiklite 32–35 alusel, mida kohaldatakse kütuse, toodete ja kõrvalsaaduste kontrollproovide võtmisele ning nende süsinikusisalduse ja biomassiosa määramisele.
The operator shall not apply the provisions in this section for the monitoring and reporting of CO2 emissions from the production of pig iron and steel and primary aluminium.
Käitaja võtab toodete või pooltoodete süsinikusisalduse arvutamisel aluseks artiklite 32–35 põhjal tehtud aastaanalüüsid või tuletab süsinikusisalduse asjakohaste rahvusvaheliste või riiklike standardite alusel täpsustatud koostise väärtuste keskmisest vahemikust.
The operator shall consider at least the following potential emission sources for CO2 emissions: conventional fuels; alternative fuels including plastics granulated material from post shredder plants; reducing agents including coke, graphite electrodes; raw materials including limestone and dolomite; carbon containing metal ores and concentrates; and secondary feed materials.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD RAUDMETALLIDE JA MITTERAUDMETALLIDE TOOTMINE VÕI TÖÖTLEMINE
Where carbon stemming from fuels or input materials used at this installation remains in the products or other outputs of the production, the operator shall use a mass balance in accordance with Article 25 and section 3 of Annex II.
Käitaja ei kohalda käesoleva punkti sätteid malmi, terase ja tooralumiiniumi tootmisel tekkivate CO2 heitkoguste seirele ja aruandlusele.
Where this is not the case the operator shall calculate combustion and process emission separately using the standard methodology in accordance with Article 24 and sections 2 and 4 of Annex II.
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: tavakütused; alternatiivsed kütused, sealhulgas granuleeritud plastmaterjal järelpurustitest; redutseerijad, sealhulgas koks, grafiitelektroodid; toorained, sealhulgas lubjakivi ja dolomiit; süsinikku sisaldavad metallimaagid ja kontsentraadid; ja sekundaarsed lähtematerjalid.
Where a mass balance is used, the operator may choose to include emissions from combustion processes in the mass balance or to use the standard methodology in accordance with Article 24 and section 1 of this Annex for a part of the source streams, avoiding any gaps or double counting of emissions.
Kui käitises kasutatavatest kütustest või sisendmaterjalidest tulenev süsinik jääb toodetesse või muusse tootmise väljundisse, siis peab käitaja kasutama massibilansi meetodit vastavalt artiklile 25 ja II lisa punktile 3.
EMISSIONS FROM PRODUCTION OR PROCESSING OF PRIMARY ALUMINIUM AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
Vastasel juhul arvutab käitaja põlemise ja protsessi käigus tekkivad heitkogused eraldi, kasutades standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja II lisa punktidele 2 ja 4.
The operator shall apply the provisions of this section to the monitoring and reporting of CO2 emissions from the production of electrodes for primary aluminium smelting, including stand-alone plants for the production of such electrodes, and the consumption of electrodes during electrolysis.
Kui kasutatakse massibilansi meetodit, siis võib käitaja lisada põlemisprotsesside heitkogused massibilansile või kasutada standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja käesoleva lisa punktile 1 mõne lähtevoo jaoks, vältides heitkoguste arvestamisel lünki ja topeltarvestust.
The operator shall consider at least the following potential sources for CO2 emissions: fuels for the production of heat or steam, electrode production, reduction of Al2O3 during electrolysis which is related to electrode consumption, and use of soda ash or other carbonates for waste gas scrubbing.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD TOORALUMIINIUMI TOOTMISEL VÕI TÖÖTLEMISEL TEKKIV CO2-HEIDE
The associated emissions of perfluorocarbons – PFCs, resulting from anode effects, including fugitive emissions, shall be monitored in accordance with section 8 of this Annex.
Käitaja kohaldab käesoleva punkti sätteid sellise CO2-heite seirele ja aruandlusele, mis tekib tooralumiiniumi väljasulatamiseks vajalike elektroodide tootmisel, sealhulgas selliste elektroodide tootmisega tegelevatele eraldiseisvatele käitistele, ning elektroodide tarbimisele elektrolüüsi käigus.
The operator shall determine CO2 emissions from the production or processing of primary aluminium using the mass balance methodology in accordance with Article 25.
Käitaja võtab arvesse vähemalt järgmisi võimalikke CO2-heite allikaid: kütused, mida kasutatakse soojuse või auru tootmiseks, elektroodide tootmine, elektroodide kasutamisega seotud Al2O3 redutseerumine elektrolüüsi käigus, naatriumkarbonaadi ja teiste karbonaatide kasutamine heitgaaside puhastamiseks.
The mass balance methodology shall consider all carbon in inputs, stocks, products and other exports from the mixing, forming, baking and recycling of electrodes as well as from electrode consumption in electrolysis.
Anoodiefektidest tulenevat seotud perfluorosüsivesinike (PFC) heidet, sealhulgas kontrollimatut heidet, seiratakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.
Where pre-baked anodes are used, either separate mass balances for production and consumption may be applied, or one common mass balance taking into account both production and consumption of electrodes.
Käitaja määrab tooralumiiniumi tootmisel või töötlemisel tekkivad CO2 heitkogused massibilansi meetodiga vastavalt artiklile 25.
In the case of Søderberg cells, the operator shall use one common mass balance.
Massibilansi meetodi puhul võetakse arvesse kogu süsinikku sisendmaterjalides, varudes, toodetes ja muudes väljaviidavates materjalides, mis tekib elektroodide kokkusegamisel, vormimisel, kuumtöötlemisel ja ringlussevõtul ning elektroodide tarbimisel elektrolüüsis.
For emissions from combustion processes the operator may choose to include them in the mass balance or to use the standard methodology in accordance with Article 24 and section 1 of this Annex at least for a part of the source streams, avoiding any gaps or double counting of emissions.
Kui kasutatakse eelnevalt kuumtöödeldud anoode, siis võib kohaldada kas eraldi tootmise ja tarbimise massibilanssi või ühte ühist massibilanssi, mis võtab arvesse nii elektroodide lisamise kui ka tarbimise.
PFC EMISSIONS FROM PRODUCTION OR PROCESSING OF PRIMARY ALUMINIUM AS LISTED IN ANNEX I TO DIRECTIVE 2003/87/EC
Søderbergi elektrolüüsivannide puhul kasutab käitaja ühte ühist massibilanssi.
The operator shall apply the following for emissions of perfluorocarbons (PFCs) resulting from anode effects including fugitive emissions of PFCs.
Põlemisel tekkiva heite võib käitaja lisada massibilansile või kasutada standardmeetodit vastavalt artiklile 24 ja käesoleva lisa punktile 1 mõne lähtevoo jaoks, vältides heitkoguste arvestamisel lünki ja topeltarvestust.
For associated CO2 emissions, including emissions from electrode production, the operator shall apply section 7 of this Annex.
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ I LISAS OSUTATUD TOORALUMIINIUMI TOOTMISEL VÕI TÖÖTLEMISEL TEKKIV PFC-HEIDE
The operator shall furthermore calculate PFC emissions not related to anode effects based on estimation methods in accordance with industry best practice, and any guidelines published by the Commission for this purpose.
Käitaja kohaldab allpool toodud sätteid anoodiefektidest tulenevale perfluorosüsivesinike (PFC) heitele, sealhulgas kontrollimatule PFC-heitele.
B. Determination of PFC emissions
Seotud CO2-heite, sealhulgas elektroodide tootmisel tekkiva heite puhul kasutab käitaja käesoleva lisa punkti 7.
PFC emissions shall be calculated from the emissions measurable in a duct or stack (‘point source emissions’) as well as fugitive emissions using the collection efficiency of the duct:
Käitaja arvutab anoodiefektidest mittetuleneva PFC-heite hindamismeetodi alusel, mis põhineb asjaomase tööstusharu parimal taval ning komisjoni avaldatud suunistel.
PFC emissions (total) = PFC emissions (duct) / collection efficiency
B. PFC-heite määramine
The collection efficiency shall be measured when the installation-specific emission factors are determined.
PFC heitkogused arvutatakse heitkoguste põhjal, mida saab mõõta torus või korstnas (heite punktallikas), ja kontrollimatu heite põhjal, kasutades torujuhtme kogumisefektiivsust: