natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, various options, including whether energy used in transport is included, in whole or in part, in the calculation baseline, should be provided in order to give Member States flexibility in how they calculate the amount of their energy savings, whilst ensuring that the required cumulative end-use energy savings equivalent to new annual savings of at least 0,8 % are reached.
Kumulatiivse energiasäästu kohustuse täitmiseks võivad liikmesriigid asjakohasel juhul võtta arvesse energiasäästu taastuvenergiast, mida toodetakse hoonete välispinnal või sees oma tarbeks, et täita nende energiasäästu nõudeid.
It would, however, be disproportionate to impose such a requirement on Cyprus and on Malta.
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel.
The energy market of those small island Member States exhibits specific characteristics which substantially limit the range of measures available to meet the energy savings obligation, such as the existence of a single electricity distributor, the absence of natural gas networks and of district heating and district cooling systems, as well as the small size of petroleum distribution companies.
Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.
Those specific characteristics are compounded by the small size of the energy markets of those Member States.
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt saavutada aastaks 2020 liidu energiatõhususe 20 % eesmärk ja aastaks 2030 vähemalt 32,5 % eesmärk ning sillutada teed edasisele energiatõhususe parandamisele pärast kõnealuseid tähtaegu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Therefore, Cyprus and Malta should be required only to achieve cumulative end-use energy savings equivalent to new savings of 0,24 % of final energy consumption for the period 2021 to 2030.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Where they use an obligation scheme, Member States should designate obligated parties among energy distributors, retail energy sales companies and transport fuel distributors or retailers on the basis of objective and non-discriminatory criteria.
Seepärast tuleks direktiivi 2012/27/EL vastavalt muuta,
The designation or exemption from designation of certain categories of such distributors or retailers should not be understood to be incompatible with the principle of non-discrimination.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Member States are therefore able to choose whether such distributors or retailers or only certain categories thereof are designated as obligated parties.
Artikkel 1
Member States' energy efficiency improvement measures in transport are eligible to be taken into account for achieving their end-use energy savings obligation.
Direktiivi 2012/27/EL muudetakse järgmiselt.
Such measures include policies that are, inter alia, dedicated to promoting more efficient vehicles, a modal shift to cycling, walking and collective transport, or mobility and urban planning that reduces demand for transport.
Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
In addition, schemes which accelerate the uptake of new, more efficient vehicles or policies fostering a shift to better performing fuels that reduce energy use per kilometre are also capable of being eligible, subject to compliance with the rules on materiality and additionality set out in Annex V to Directive 2012/27/EU as amended by this Directive.
Käesolevas direktiivis kehtestatakse liidus energiatõhususe edendamise meetmete ühine raamistik, et tagada liidu 2020. aasta energiatõhususe põhieesmärgi 20 % ja 2030. aasta energiatõhususe põhieesmärgi vähemalt 32,5 % täitmine ning et rajada teed edasisele energiatõhususe parandamisele pärast kõnealuseid tähtaegasid.
Such measures should, if appropriate, be consistent with Member States' national policy frameworks established pursuant to Directive 2014/94/EU of the European Parliament and of the Council.
Käesolevas direktiivis kehtestatakse normid, mille eesmärk on kõrvaldada energiaturutõkked ning energia tõhusat tarnimist ja kasutamist takistavad turutõrked, ning nähakse ette soovituslike riiklike energiatõhususeesmärkide ja -panuste kindlaksmääramine aastateks 2020 ja 2030.
Measures taken by Member States pursuant to Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council and which result in verifiable, and measurable or estimable, energy efficiency improvements can be considered to be a cost-effective way for Member States to fulfil their energy-saving obligation under Directive 2012/27/EU as amended by this Directive.
Käesolev direktiiv aitab rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.“
As an alternative to requiring obligated parties to achieve the amount of cumulative end-use energy savings required under Article 7(1) of Directive 2012/27/EU as amended by this Directive, it should be possible for Member States, in their obligation schemes, to permit or require obligated parties to contribute to an Energy Efficiency National Fund.
Artiklisse 3 lisatakse järgmised lõiked:
Without prejudice to Article 7(4) and (5) as introduced by this Directive, Member States and obligated parties should make use of all available means and technologies to achieve the cumulative end-use energy savings required, including by promoting sustainable technologies in efficient district heating and cooling systems, efficient heating and cooling infrastructure and energy audits or equivalent management systems, provided that the energy savings claimed comply with the requirements laid down in Article 7 of and Annex V to Directive 2012/27/EU as amended by this Directive.
Hiljemalt 31. oktoobriks 2022 hindab komisjon, kas liit on saavutanud 2020. aasta energiatõhususe põhieesmärgi.
Member States should aim for a high degree of flexibility in the design and implementation of alternative policy measures.
Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) 2018/1999 artiklite 4 ja 6 kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususpanused, pidades silmas käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 1 sätestatud liidu 2030. aasta eesmärki.
Long-term energy efficiency measures will continue to deliver energy savings after 2020 but in order to contribute to the Union's 2030 energy efficiency target, those measures should deliver new savings after 2020.
Kõnealuste energiatõhususpanuste kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse, et liidu energiatarbimine ei tohi 2030. aastal ületada 1273 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat ja/või 956 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergiat.
On the other hand, energy savings achieved after 31 December 2020 should not count towards the cumulative end-use energy savings required for the period from 1 January 2014 to 31 December 2020.
Liikmesriigid teatavad kõnealused energiatõhususpanused komisjonile määruse (EL) 2018/1999 artiklites 3 ja 7–12 osutatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade raames ja nimetatud artiklite kohaselt.
New savings should be additional to ‘business as usual’, so that savings that would have occurred in any event should not count towards the achievement of the energy savings requirements.
Komisjon hindab artikli 1 lõikes 1 sätestatud liidu 2030. aasta energiatõhususe põhieesmärki, et esitada hiljemalt 2023. aastal seadusandlik ettepanek kõnealuse eesmärgi suurendamiseks juhul, kui majanduse või tehnoloogia arengust tuleneb oluline kulude vähenemine või kui on vaja täita liidu rahvusvahelisi CO2-heite vähendamise kohustusi.
In order to calculate the impact of the measures introduced, only net savings, measured as the change of energy consumption that is directly attributable to the energy efficiency measure in question, should be counted.
Artikkel 7asendatakse järgmisega:
To calculate net savings, Member States should establish a baseline scenario of how the situation would evolve in the absence of the measure in question.
„Artikkel 7
The policy measure in question should be evaluated against that baseline.
Energiasäästukohustus
Member States should take into account the fact that other policy measures may be carried out in the same time frame which may also have an impact on the amount of energy savings, so that not all changes observed since the introduction of a particular policy measure being evaluated can be attributed to that policy measure alone.
Liikmesriigid peavad saavutama lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega:
The actions of the obligated, participating or entrusted party should in fact contribute to the achievement of the energy savings claimed in order to ensure the fulfilment of the materiality requirement.
Liikmesriigid võivad arvesse võtta energiasäästu poliitikameetmetest, mis võeti hiljemalt 31. detsembril 2020 või pärast seda kuupäeva, tingimusel et selliste meetmete tulemuseks on uued üksikmeetmed, mida võetakse pärast 31. detsembrit 2020.
It is important to consider, where relevant, all steps in the energy chain in the calculation of energy savings in order to increase the energy savings potential in the transmission and distribution of electricity.
Kooskõlas esimese lõigu punktiga b peavad liikmesriigid jätkuvalt saavutama uue iga-aastase säästu kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat, välja arvatud juhul, kui läbivaatamisel komisjonis 2027. aastal ja seejärel iga kümne aasta tagant jõutakse järeldusele, et aastaks 2050 seatud liidu pikaajalisi energia- ja kliimaeesmärke ei ole vaja saavutada.
The effective management of water can make a significant contribution to energy savings.
Liikmesriigid otsustavad, kuidas jaotada uue säästu arvutatud kogus esimese lõigu punktides a ja b osutatud ajavahemike peale, tingimusel et nõutav lõppkasutuse summaarne kumulatiivne energiasääst on saavutatud kummagi kohustusperioodi lõpuks.
The water and wastewater sectors account for 3,5 % of electricity use in the Union and that share is expected to rise.
Tingimusel et liikmesriigid täidavad vähemalt lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu kohustuse, võivad nad nõutava energiasäästu koguse arvutada, kasutades ühte või mitut järgmist võimalust:
The potential for energy savings through the use of smart technologies and processes should be fully explored.
jättes arvutamise lähtestsenaariumist täielikult või osaliselt välja transpordis kasutatava energia;
In accordance with Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union's energy efficiency policies should be inclusive and should therefore ensure accessibility to energy efficiency measures for consumers affected by energy poverty.
kasutades mis tahes lõikes 4 osutatud võimalust.
Improvements to the energy efficiency of buildings should, in particular, benefit vulnerable households, including those affected by energy poverty, and, where appropriate, those living in social housing.
Kui liikmesriigid kasutavad lõike 2 punktis a, b või c osutatud võimalust, kehtestavad nad:
Member States can already require obligated parties to include social aims in energy-saving measures in relation to energy poverty and this possibility should be extended to alternative policy measures and Energy Efficiency National Funds and should be transformed into an obligation, while allowing Member States to retain full flexibility with regard to their size, scope and content.
aastase säästu määra, mida kohaldatakse nende lõppkasutuse kumulatiivse energiasäästu arvutamisel, mis tagab, et nende energia netosäästu lõplik kogus ei ole lõike 1 esimese lõigu punktis b nõutust väiksem, ning
If an energy efficiency obligation scheme does not permit measures relating to individual energy consumers, the Member State may take measures to alleviate energy poverty by means of alternative policy measures alone.
arvutamise lähtestsenaariumi, millest võidakse täielikult või osaliselt välja jätta transpordis kasutatav energia.
Around 50 million households in the Union are affected by energy poverty.
Tingimusel, et järgitakse lõiget 5, võib liikmesriik:
Energy efficiency measures must therefore be central to any cost-effective strategy to address energy poverty and consumer vulnerability and are complementary to social security policies at Member State level.
teha lõike 1 esimese lõigu punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtusena 1 % 2014. ja 2015. aastal, 1,25 % 2016. ja 2017. aastal ning 1,5 % 2018., 2019. ja 2020. aastal;
To ensure that energy efficiency measures reduce energy poverty for tenants sustainably, the cost-effectiveness of such measures, as well as their affordability to property owners and tenants, should be taken into account, and adequate financial support for such measures should be guaranteed at Member State level.
jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi puhul sellise energia müügi maht või nimetatud lõigu punktis b osutatud kohustusperioodi puhul selline energia lõpptarbimise maht, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes;
The Union's building stock needs, in the long term, to be converted to NZEBs in accordance with the objectives of the Paris Agreement.
lubada arvata nõutavast energiasäästu kogusest maha energiasääst, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse infrastruktuuris, artikli 14 lõikes 4 ja lõike 5 punktis b, artikli 15 lõigetes 1–6 ja lõikes 9 sätestatud nõuete rakendamise tulemusena.
Current building renovation rates are insufficient and buildings occupied by citizens on low incomes who are affected by energy poverty are the hardest to reach.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva punkti kohaselt kavandatavatest poliitikameetmetest ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade raames.
Lower consumer spending on energy should be achieved by assisting consumers in reducing their energy use by reducing the energy needs of buildings and improvements in the efficiency of appliances, which should be combined with the availability of low-energy transport modes integrated with public transport and cycling.
võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008 ning mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal seoses lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodiga ja pärast 2020. aastat seoses lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud kohustusperioodiga ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida;
It is crucial to raise the awareness of all Union citizens about the benefits of increased energy efficiency and to provide them with accurate information on the ways in which it can be achieved.
võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis tuleneb poliitikameetmetest, kui on võimalik näidata, et tänu kõnealustele meetmetele rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 üksikmeetmeid, mis tagavad energiasäästu pärast 31. detsembrit 2020;
Increased energy efficiency is also highly important for the security of energy supply of the Union through lowering its dependence on import of fuels from third countries.
jätta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel välja 30 % tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia kogusest, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist;
The costs and benefits of all energy efficiency measures taken, including pay-back periods, should be made fully transparent to consumers.
võtta nõutava energiasäästu koguse arvutamisel arvesse energiasäästu, mis ületab energiasäästu, mis tuleb saavutada kohustusperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, tingimusel et selline sääst tuleneb artiklites 7a ja 7b osutatud poliitikameetmete alusel võetud üksikmeetmetest, millest liikmesriigid on teada andnud oma riiklikes energiatõhususe tegevuskavades ning mille kohta nad on aru andnud oma eduaruannetes vastavalt artiklile 24.
When implementing Directive 2012/27/EU as amended by this Directive and taking other measures in the field of energy efficiency, Member States should pay particular attention to synergies between energy efficiency measures and the efficient use of natural resources in line with the principles of the circular economy.
Liikmesriigid kohaldavad lõike 4 kohaselt valitud variante ning arvutavad nende mõju lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b osutatud kohustusperioodide kohta eraldi:
Taking advantage of new business models and technologies, Member States should endeavour to promote and facilitate the uptake of energy efficiency measures, including through innovative energy services for large and small customers.
lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi jooksul nõutava energiasäästu koguse arvutamiseks võivad liikmesriigid kohaldada lõike 4 punkte a–d.
As part of the measures set out in the Commission's Communication of 15 July 2015 entitled ‘Delivering a New Deal for Energy Consumers’, in the context of the Energy Union and the Heating and Cooling strategy, consumers' minimum rights to accurate, reliable, clear and timely information about their energy consumption need to be strengthened.
Kõik lõike 4 kohaselt valitud variandid koos ei tohi anda üle 25 % energiasäästu kogusest, millele on osutatud lõike 1 esimese lõigu punktis a;
Articles 9 to 11 of, and Annex VII to, Directive 2012/27/EU should be amended to provide for frequent and enhanced feedback on energy consumption where technically feasible and cost-efficient in view of the measurement devices in place.
Sõltumata sellest, kas liikmesriigid jätavad arvutamise lähtestsenaariumist täielikult või osaliselt välja transpordis kasutatava energia või kasutavad mis tahes lõikes 4 osutatud varianti, tagavad nad, et kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 energia lõpptarbimises saavutatav uue säästu netokogus ei ole väiksem kui kogus, mis saavutatakse lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud aastase energiasäästu määra kohaldamisel.
This Directive clarifies that whether sub-metering is cost-efficient or not depends on whether the related costs are proportionate to the potential energy savings.
Liikmesriigid kirjeldavad oma lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades vastavalt määruse (EL) 2018/1999 III lisale, kuidas arvutatakse energiasäästu kogus, mis tuleb saavutada käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud ajavahemiku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 jooksul ja asjakohasel juhul selgitavad, kuidas kehtestati aastase energiasäästu määr ja arvutamise lähtestsenaarium ning milliseid käesoleva artikli lõikes 4 esitatud variante kohaldati ja mil määral.
The assessment of whether sub-metering is cost-efficient may take into account the effect of other concrete, planned measures in a given building, such as any forthcoming renovation.
Pärast 31. detsembrit 2020 saavutatud energiasäästu ei arvestata energiasäästu koguse hulka, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
This Directive also clarifies that rights relating to billing, and information about billing or consumption should apply to consumers of heating, cooling or domestic hot water supplied from a central source even where they have no direct, individual contractual relationship with an energy supplier.
Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid, kes lubavad kohustatud isikutel kasutada artikli 7a lõike 6 punktis b osutatud võimalust, võtta käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaldamisel arvesse mis tahes 2010. aastale järgneval aastal ja enne käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud kohustusperioodi saavutatud energiasäästu nii, nagu see oleks saavutatud pärast 31. detsembrit 2013 ja enne 1. jaanuarit 2021, tingimusel et esinevad kõik järgmised asjaolud:
The definition of the term ‘final customer’ is capable of being understood as referring only to natural or legal persons purchasing energy based on a direct, individual contract with an energy supplier.
energiatõhususkohustuste süsteem kehtis mis tahes ajal alates 31. detsembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2014 ja see oli hõlmatud artikli 24 lõike 2 kohaselt liikmesriigi esitatud esimese riikliku energiatõhususe tegevuskavaga;
For the purposes of the relevant provisions, the term ‘final user’ should therefore be introduced to refer to a broader group of consumers and should, in addition to final customers purchasing heating, cooling or domestic hot water for their own end-use, also cover occupants of individual buildings or of individual units of multi-apartment or multi-purpose buildings where such units are supplied from a central source and where the occupants have no direct or individual contract with the energy supplier.
energiasääst saavutati kohustuste süsteemi raames;
The term ‘sub-metering’ should refer to measuring consumption in individual units of such buildings.
energiasääst arvutatakse kooskõlas V lisaga;
In order to achieve the transparency of accounting for individual consumption of thermal energy and thereby facilitate the implementation of sub-metering, Member States should ensure they have in place transparent, publicly available national rules on the allocation of the cost of heating, cooling and domestic hot water consumption in multi-apartment and multi-purpose buildings.
aastad, mille puhul on energiasäästu arvesse võetud nii, nagu oleks see saavutatud, on märgitud riiklikes energiatõhususe tegevuskavades kooskõlas artikli 24 lõikega 2.
In addition to transparency, Member States could consider taking measures to strengthen competition in the provision of sub-metering services and thereby help ensure that any costs borne by the final users are reasonable.
Liikmesriigid tagavad, et artiklites 7a ja 7b ning artikli 20 lõikes 6 osutatud poliitikameetmetest tulenev energiasääst arvutatakse kooskõlas V lisaga.
By 25 October 2020, newly installed heat meters and heat cost allocators should be remotely readable to ensure cost-effective, frequent provision of consumption information.
Liikmesriigid peavad käesoleva artikli lõike 1 kohaselt nõutava energiasäästu koguse saavutamiseks looma artiklis 7a osutatud energiatõhususkohustuste süsteemi või võtma artiklis 7b osutatud alternatiivseid poliitikameetmeid.
The amendments to Directive 2012/27/EU introduced by this Directive relating to metering for heating, cooling and domestic hot water; sub-metering and cost allocation for heating, cooling and domestic hot water; remote reading requirement; billing and consumption information for heating and cooling and domestic hot water; cost of access to metering and billing and consumption information for heating, cooling and domestic hot water; and the minimum requirements for billing and consumption information for heating, cooling and domestic hot water are intended to apply only to heating, cooling and domestic hot water supplied from a central source.
Liikmesriigid võivad ühendada energiatõhususkohustuste süsteemi alternatiivsete poliitikameetmetega.