natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fourth, it alleged that the coefficients were distorted by the presence of nuclear or military products in the USA and in the Union.
Viiendaks väitis ta, et komisjoni kohaldatud koefitsiendid olid valed.
Fifth, it alleged that the coefficients applied by the Commission were incorrect.
Ta esitas alternatiivsed koefitsiendid, mille kasutamine väidetavalt näitas, et tema eksport liitu ei toimunud dumpinguhinnaga.
It submitted alternative coefficients, the use of which allegedly showed that no dumping occurred in its exports to the Union.
Või, teise võimalusena, nõudis ta, et komisjon kohandaks koefitsiente kasutatud tootmismeetodi alusel, seotud ostude või kasutatud toorainetüübi alusel.
Alternatively, it requested the Commission to make adjustments to the coefficients on the basis of production method used, related purchases or the type of raw material used.
Kuuendaks väitis ta, et isegi kui lähtuti ainult otseselt vastavatest tooteliikidest, siis ei võetud järelduses dumpingu kohta arvesse üldisemalt madalamaid hindu Indias, tema taotletud võrdlusriigi hindade korrektsioone ega võrdlusriigi tootja konkreetset olukorda.
Sixth, it argued that even if only the directly corresponding product types were observed, the dumping finding did not take into account the generally lower prices in India, the adjustments for the analogue country prices it had claimed, and the specific situation of the analogue country producer.
Komisjon uuris neid täiendavaid väiteid üksikasjalikult.
The Commission examined the additional claims in detail.
Esiteks, nagu on selgitatud põhjenduses 35, tulenesid India omamaised hinnad tegelikust konkurentsist ja seega peeti neid usaldusväärseteks.
First, as explained in recital (35), the domestic prices in India were the result of genuine competition and were therefore considered reliable.
India omamaiste hindade moonutusi käsitlevaid väiteid juba arutati põhjenduses 42.
The claims concerning distortions of the Indian domestic prices were already addressed in recital (42).
Hiina eksportiv tootja ei põhjendanud uusi väiteid India omamaiste hindade korrigeerimise kohta ja seega lükati need tagasi.
The new claims for adjustments to the Indian domestic prices were not substantiated by the Chinese exporting producer and were therefore rejected.
Teiseks esitas komisjon üksikasjaliku lisateabe koefitsientide ning nende allikate ja arvutamise meetodi kohta, nagu on selgitatud põhjendustes 64–71, ja vastas järgnevalt mitmele arvutusmeetodit käsitlevale tehnilisele küsimusele.
Second, the Commission provided detailed additional information on the coefficients, their sources and the calculation method, as explained in recitals (64) to (71), and subsequently replied to a series of technical questions regarding the calculation method.
Nagu on märgitud põhjenduses 83, esitas komisjon ka näite, kuidas kuluandmetest koefitsienti arvutati.
As set out in recital (83), the Commission also provided an example of how a coefficient was calculated from the cost data.
Näites esitati tegelikud kuluandmed vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 kohaselt.
In the example, the actual cost data was expressed in ranges in order to protect its confidentiality according to article 19 of the basic Regulation.
Seepärast järeldati, et Hiina eksportiv tootja oli saanud piisavat teavet, mis võimaldas tal normaalväärtuste kindlaksmääramise meetodit jälgida.
It was therefore concluded that the Chinese exporting producer had obtained sufficient information allowing it to trace the method of determining the normal values.
Kolmandaks oli taotlus saada ligipääsu USA ja liidu tootjaid käsitlevatele lisaandmetele põhjenduses 67 selgitatud põhjustel juba tagasi lükatud.
Third, the request for access to the additional data of the producers in the USA and in the Union had already been rejected for the reasons explained in recital (67).
Iga koefitsiendi algandmete esitamine oleks avalikustanud teabe iga tootja toodetud tooteliikide kohta.
Providing the source of each coefficient would have revealed information about the product types produced by each of the producers.
Andmete avaldamine vahemikena oleks samuti olnud ebamõistlikult koormav, arvestades äriühingutepõhiste kuluandmete suurt hulka (üle 2000 rea ja üle 50 veeru).
Providing all the data in the form of ranges would also have been unreasonably burdensome, given the large volume of company-specific cost data (over 2000 rows and over 50 columns).
Pealegi märgiti, et nõutud andmed käsitlesid iga toote kontrollnumbri kulutaset.
Moreover, it was noted that the requested data concerned the cost level of each PCN.
Kulutase iseenesest ei mõjutanud normaalväärtuse määramist, kuna koefitsiente kohaldati proportsionaalselt (protsentidena), mitte absoluutväärtustena.
The cost level in itself had no impact on the determination of the normal values, because the coefficients were applied as proportions (percentages), not as absolute values.
Teisisõnu, kulutasemel toote kontrollnumbri kohta ei olnud mingit seost tulemusega.
In other words, the level of the costs per PCN had no bearing on the outcome.
Viimaseks, vahemikke kasutades ei oleks saanud saavutada koefitsientide arvutamiseks vajalikku täpsuse taset.
Finally, the degree of precision necessary for the calculation of the coefficients could not be meaningfully reflected by using ranges.
Seda sellepärast, et vahemikena esitatud väärtuste ristkorrutamisel oleks saadud tulemused nii laias vahemikus, et need ei oleks olnud enam mõttekad.
This is because the cross-multiplication of values expressed in ranges would have given a resulting range too wide to be meaningful.
Kuigi kuluandmeid eelkirjeldatud põhjustel ei avalikustatud, avalikustati täielikult nende alusel saadud tegelikud koefitsiendid.
This is because differently from the cost data used for determining the coefficients, the Indian prices determined the basis level of the normal values.
Toote omadused kajastusid toote kontrollnumbri ülesehituses, mis tagas õiglase võrdluse tooteliikide vahel ning neid põhjuseid on selgitatud põhjendustes 60 ja 66.
It was therefore justified to give access to the Chinese exporting producer to verify that data.
Moonutuste kohta ei olnud ühtegi tõendit.
Fourth, as explained in recital (30), the military and nuclear product types were part of the product scope and there was no basis to redefine the product scope.
Samuti ei olnud märke selle kohta, et ükski väidetav moonutus oleks olnud piisav, et muuta järeldust sellekohta, et dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
The product characteristics were reflected in the PCN structure, which assured a fair comparison between product types, for the reasons explained in recitals (60) and (66).
Seega lükati tuuma- ja sõjaliseks kasutuseks ette nähtud tooteliike käsitlevad väited tagasi.
There was no substantiation of any actual distortions.
Viiendaks, võttes arvesse märkusi, vaadati läbi välisläbimõõtude ja teraseklassidega seotud koefitsiendid ja muudeti neid.
There was also no indication that any alleged distortion could have been sufficient to alter the overall finding that dumping continued in the review investigation period.
Läbivaadatud koefitsiendid avalikustati ning samuti avalikustati nendest tulenevad individuaalsete dumpingumarginaalide muudatused.
Hence the claims concerning nuclear and military product types were rejected.
Kuigi nende muudatuste tagajärjel vähenes ühe Hiina eksportiva tootja dumpingumarginaal, ei olnud need muudatused siiski piisavad, et ümber lükata järeldust dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Fifth, in the light of the comments, the coefficients used for Outside diameter and Steel grade were reviewed and modified.
Hiina eksportiva tootja pakutud alternatiivsed koefitsiendid lükati tagasi, kuna need põhinesid liidu tootja tavapärasel hinnakirjal, mis pärines ajast, mis ei olnud hõlmatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.
The revised coefficients were disclosed, as well as the resulting changes to the individual dumping margins.
Tegelikud äriühingutepõhised andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodist oli usaldusväärsem baas normaalväärtuse määramiseks.
While the modifications lowered the dumping margin of one Chinese exporting producer, they were not sufficient to change the overall finding that dumping continued in the RIP.
Nõuded korrigeerida koefitsiente tootmismeetodite, tooraine liigi ja seotud ostude järgi olid põhjendamata ja ebamäärased, kuna ükski Hiina eksportiva tootja osutatud elementidest ei mõjutanud koefitsientide määramist, ning seetõttu lükati need nõuded tagasi.
By contrast, the alternative coefficients submitted by the Chinese exporting producer were not accepted, because they were based on standard price lists of a Union producer, from a time period outside of the review investigation period.
Kuuendaks ei olnud taotletud korrigeerimised põhjendatud ja miski ei osutanud sellele, et need olid piisavalt olulised dumpingu kohta tehtud järelduse tühistamiseks.
Actual company-specific data, from the review investigation period, constituted a more reliable basis for the normal value determination.
India ekspordi hind liitu ei olnud oluline, kuna normaalväärtus määrati kodumaiste hindade, mitte ekspordihindade põhjal, ning igal juhul oli võrdlus toote kontrollnumbrite kaupa täpsem kui keskmiste hindade võrdlemine, kuna tegemist oli tooteliikide laia valikuga ja tooteliikide hinnad olid väga erinevad, mis keskmiste hindade puhul ei kajastuks.
The claims to adjust the coefficients for production method, type of raw material and related purchases were unsubstantiated and unspecific, because none of the elements highlighted by the Chinese exporting producer influenced the determination of the coefficients, and were therefore rejected.
Seetõttu lükati need väited tagasi.
Sixth, the claimed adjustments were not substantiated and there was no indication that they were significant enough to reverse the dumping finding.
Uurimise lõppjärgus palus Hiina eksportiv tootja teist ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, väites, et tema õigust kaitsele oli rikutud, kuna tema arvates ei olnud talle piisavalt selgitatud komisjoni metoodikat dumpingu kindlakstegemisel, täpsemalt seda, kuidas määrati kindlaks koefitsiendid ja kuidas neid kasutati normaalväärtuse määramisel.
The general price level of Indian exports to the Union was not relevant, since the normal value determination was based on domestic prices, not export prices, and in any event the PCN-by-PCN comparison was more accurate than a comparison of average prices because of the wide range of product types and the substantial price differences amongst them, which may not be reflected in average prices.
Ta nõudis ka, et sellel ärakuulamisel osaleksid teised huvitatud isikud, st liidu tootjad, võrdlusriigi tootja Indiast ja koostööd teinud USA tootjad.
As a consequence, the claims were rejected.
Ükski huvitatud isikutest ei võtnud kutset vastu.
At a very late stage of the investigation, a Chinese exporting producer requested a second hearing with the Hearing Officer as it claimed its rights of defence were breached as it believed that it had not received sufficient explanation of the methodology followed by the Commission for its dumping determination, more specifically how coefficients were established and applied to establish normal values.
Päras ärakuulamist esitas ärakuulamise eest vastutav ametnik komisjonile teatavad soovitused põhjalikumalt selgitada kasutatud metoodikat ning täiendada menetluse varasemas järgus tehtud avalikustamisi ja selgitusi.
It also requested that other interested parties, i.e. the Union producers, the analogue country producer from India and the cooperating US producers, would attend this meeting.
Seega tegi komisjon täiendava avalikustamise, mis piirdus nende punktidega, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik tuvastas kui võimalikke punkte, millega oli rikutud õigust kaitsele, ning kutsus eksportivat tootjat esitama märkusi nende punktide kohta.
However, none of these interested parties accepted the invitation.
Kõnealuse täiendava avalikustamise sisu on esitatud põhjendustes 53, 77, 78 ja 80.
Following the hearing, the Hearing Officer made certain recommendations instructing the Commission to further explain the methodology followed, supplementing the additional disclosures and explanations made earlier in the proceeding.
Eksportiva tootja märkuste järel tehtud korrigeerimine vähendas Hiina eksportivate tootjate keskmist dumpingumarginaali veelgi: dumpingumarginaal vähenes vahemikuni [25 % – 35 %], nagu on märgitud põhjenduses 61, mis on veidi vähem kui esialgu lõpliku avalikustamise etapis arvutatud [30 % – 40 %].
As a consequence, the Commission made a supplementary disclosure limited to the points identified by the Hearing Officer as possibly interfering with the rights of defence and invited the exporting producer to comment on those points.
Dumpingumarginaali täpsel tasemel ei olnud mingit mõju eksportivatele tootjatele, kuna läbivaatamisega seotud uurimine ei mõjutanud meetmete taset, nagu on selgitatud põhjenduses 195.
The content of this supplementary disclosure is set out in recitals (53), (77), (78) and (80).
Komisjon andis Hiina eksportivale tootjale piisavalt aega, et esitada märkusi neile täiendavalt avalikustatud elementide kohta.
The adjustment provided as a consequence of the exporting producer's comments, furthermore, resulted in a lower average dumping margin of the Chinese exporting producers: the dumping margin was reduced to the range of [25 % to 35 %], as set out in recital (61), slightly less than the range of [30 % to 40 %] initially calculated at the stage of the defititive disclosure.
Üks Hiina eksportiv tootja ei piirdunud oma esildises märkustega üksnes ärakuulamise eest vastutava ametniku osutatud punktide üle, mille kohta komisjon esitas lisaselgitusi.
The exact level of the dumping margin had no impact on the exporting producers, since the level of the measures was not affected by an expiry review, as shown in recital (195).
Selle seadis ta uuesti kahtluse alla komisjoni kasutatud metoodika, vaidlustades menetluse käigus juba varem antud selgitused, mis on välja toodud põhjendustes 59–83.
The Commission gave the Chinese exporting producers sufficient time to comment on the additional elements disclosed to them.
Lisaks esitas ta reede, 26. jaanuari 2018. aasta hilisel pärastlõunal, enne märkuste esitamise tähtaega esmaspäeval 29. jaanuaril 2018, mitu uut küsimust ja nõuet, mida ei olnud varem menetluse käigus ega ärakuulamise eest vastutava ametniku juures esitatud, ning väitis, et neile küsimustele vastamata jätmine ja avalikustamata jätmine rikuks tema õigust kaitsele.
In its submission, however, one Chinese exporting producer did not limit itself to making comments on the points raised by the Hearing Officer for which the Commission provided additional explanations.
Oma vastuses neile märkustele märkis komisjon kõigepealt, et õiguslikud ja menetluslikud sammud ning läbivaatamisega seotud uurimise lõpetamise tähtajad ei luba vastu võtta jätkuvaid argumente, nõudeid ega küsimusi, mis esitatakse menetluse hilises järgus, kuna see takistaks uurimise õigeaegset lõpule viimist, eriti olukorras, kus osalistel on olnud piisavalt võimalusi ja aega oma märkusi varem esitada.
Instead, it once more questioned the methodology followed by the Commission by contesting the explanations already provided earlier in the procedure, as outlined in recitals (59) to (83).
See kehtis ka praeguses olukorras, kus metoodikat selgitati põhjalikult mitme ärakuulamise jooksul ja mitmes huvitatud isikutele esitatud avalikustamise dokumendis.
Moreover, late on the Friday afternoon 26 January 2018 before its deadline for comments on Monday 29 January 2018, it put forward a number of new questions and demands, not previously raised either during the procedure or before the Hearing Officer, and claimed that the absence of answer to and disclosure on those questions would infringe its rights of defence.
Seetõttu palus komisjon selgesõnaliselt oma ärakuulamisjärgsetes selgitustes, et Hiina eksportiv tootja piirduks märkustega konkreetsete küsimuste kohta, mille kohta ta väitis ärakuulamise eest vastutavale ametnikule, et neis asjus on tema kaitseõigusi rikutud, ning mille kohta ta sai lisaselgitusi.
In reply thereto, the Commission first recalled that the legal and procedural steps and the deadlines for concluding a review investigation did not allow it to accept continuing arguments, demands, and questions submitted at a late stage of the procedure as this would jeopardise the timely conclusion of the investigation especially where there had been ample opportunity and time for the parties to comment earlier.
Hiina eksportiv tootja ei tõendanud, kuidas tema kaitseõigusi rikuti ega näidanud, kuidas tema esitatud punktid oleksid võinud mõjutada uurimise üldisi järeldusi.
This was all the more true in the present case where the methodology was explained at length during several hearings and in multiple disclosure documents to interested parties.
Lisaks normaalväärtuse kindlakstegemise metoodika vaidlustamisele väitis Hiina eksportiv tootja jätkuvalt, et tema dumpingumarginaal on selle võrra suurem, et on võrreldud sõjaliseks ja tuumakasutuseks ette nähtud torusid tavakasutuseks ettenähtud torudega.
It is for those reasons that the Commission, explicitly, in its post-hearing clarifications requested the Chinese exporting producer to limit its comments to the specific matters for which it claimed a violation of its rights of defence before the Hearing Officer, and pursuant to which it received further clarifications.
Nagu on selgitatud põhjenduses 79, ei ole sellist võrdlust tehtud ega ole määratud selliste tooteliikide normaalväärtust.
The Chinese exporting producer did not demonstrate how its rights of defense were infringed, nor did it substantiate how the points raised could have affected the overall findings of the investigation.
Lisaks nõudis eksportiv tootja esimest korda nüüd menetluse hilises järgus, et õiglase hinnavõrdluse saamiseks tuleks teha korrektsioon, kuna tema tootlikkus oli 2,5 korda suurem võrdlusriigi India tootja omast.
In addition to contesting the methodology for normal value determination, the Chinese exporting producer continued to claim that its dumping margin has been inflated by a comparison between pipes for military and nuclear use and pipes for common use.
Samuti tõi ta esile India tootja kasumimarginaali ja nõudis normaalväärtuse kohandamist allapoole, kuna India omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kasumlikum kui esialgses uurimises liidu tootmisharu jaoks kehtestatud sihtkasum.
However, as explained in recital (79), no such comparison was made and no normal value was determined for such specific product types.
Mõlema väite peale kokku korrigeeritaks normaalväärtust 28 % allapoole, mis tekitaks negatiivse dumpingumarginaali.
Moreover, the exporting producer, for the first time at this late stage of the proceeding, claimed an adjustment for fair price comparison based on the allegation that its productivity was 2.5 times that of the Indian analogue producer.
Esimene väide esitati ajal, kui selle kontrollimine oli muutnud võimatuks.
It also highlighted the profit margin of the Indian producer and requested a downward adjustment of the normal value determination on the grounds that the domestic sales in India in the RIP were more profitable than the target profit established for the Union industry in the original investigation.
Ja isegi, kui esimene väide oleks esitatud menetluse varasemas järgus, ei olnud see tõenditega tõestatud ja ei vastanud seega alusmääruse artikli 6 lõike 8 tingimustele.
Both claims together amounted to a downward adjustment of the normal values by 28 %, thereby creating an alleged negative dumping margin.
Teine väide oli põhjendamatu, kuna normaalväärtus määrati kindlaks võrdlusriigi tootja omamaise müügi tegelike hindade alusel, nagu on märgitud põhjendustes 48–51, aga mitte kulude ja kasumi alusel.
The first claim was made at a stage where verification had become impossible.
Võrdlusriigi tootja omamaise müügi kasumit võeti arvesse, et teha kindlaks, et omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, nagu on selgitatud põhjenduses 50.
In any case, even if the first claim had been made at an earlier stage of the proceeding, it was uncorroborated by evidence and therefore did not satisfy the requirements set out by Article 6(8) of the basic Regulation.
Liidu tootmisharu sihtkasum aga väljendas seda kasumit, mida oleks võidud saavutada, kui poleks olnud dumpinguhinnaga importi.
The second claim was unfounded, as the normal value was based on the actual domestic sales prices of the analogue country producer, as set out in recitals (48) to (51), and not constructed on the basis of costs and profits.
Seega ei ole omamaise müügi kasumlikkus ja liidu tootmisharu sihtkasum kuidagi võrreldavad.
The profitability of the analogue country producer's domestic sales was taken into account in the determination that the domestic sales were made in the ordinary course of trade, as explained in recital (50).
Seepärast lükati mõlemad väited tagasi.
By contrast, the target profit of the Union industry reflected the profit that could have been achieved in the absence of dumped imports.
28 %-lise korrektsiooni ja Hiina eksportiva tootja alternatiivse dumpinguarvutuse tagasilükkamise tulemusel, ning isegi kui need oleks vastuvõetud, ei oleks see muutnud järeldust, et dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
As such, the domestic profitability and the Union industry's target profit were not comparable.
5. veebruari 2018. aasta ärakuulamisel osutas sama Hiina eksportiv tootja korduvalt WTO apellatsioonikogu otsusele, milles käsitleti tõmblukkude importi Hiinast (DS397).
Both claims were therefore rejected.
Ta väitis, et selle otsuse alusel oleks komisjon pidanud esitama kõik võrdlusriigi India tootja, koostööd teinud USA tootjate ja liidu tootmisharu kõigi tooteliikide kulud, hinnad ja normaalväärtused ning et kuna seda ei tehtud, siis on rikutud tema õigusi kaitsele.
As a result of the rejection of the 28 % adjustment, also the Chinese exporting producer's alternative dumping calculation, even if otherwise accepted, would not have changed the finding that dumping continued in the RIP.
Komisjon märkis, et otsusega öeldi, et tuleb avalikustada normaalväärtuse määramise metoodika ainult Hiina eksportiva tootja eksporditaud tooteliikide puhul, millega tagatakse ekspordi täielik hõlmatus.
At the hearing of 5 February 2018, the same Chinese exporting producer repetitively referred to the ruling of the WTO Appellate Body concerning imports of Fasteners from China (case DS397).
Otsuses ei osutatud sellele, et kõigi huvitatud isikute kogu tegevust käsitlev konfidentsiaalne teave tuleks teha teatavaks eksportivale tootjale.
It alleged that based on that ruling, the Commission should have communicated all cost, prices and normal values of each product type of the Indian analogue country producer, the cooperating US producers and the Union industry, and alleged that otherwise it rights of defence were breached.
5. veebruari 2018. aasta ärakuulamisel väitis seesama Hiina eksportiv tootja jätkuvalt, et ka komisjoni läbivaadatud koefitsiendid on valed.
However, the Commission noted that the ruling instructed the disclosure of the methodology of normal value determination only for the product types exported by the Chinese producer, thereby ensuring full coverage of the exports.
Ta vaidlustas teraseklasside läbivaadatud koefitsiendid ja kõige väiksemate läbimõõtude koefitsiendid.
By contrast, the ruling did not imply that confidential company data on the entire activity of all parties should become available to the exporting producer.
Ta väitis, et kõik USA eksportivate tootjate andmete alusel määratud koefitsiendid oleks pidanud põhinema standardsetel kuludel.
At the hearing of 5 February 2018, the same Chinese exporting producer continued to allege that also the revised coefficients established by the Commission were wrong.
Ta esitas alternatiivse dumpinguarvutuse, kasutades alternatiivseid koefitsiente, mille tulemuseks oli negatiivne dumping 28 %-lise korrektsiooni tõttu, nagu on selgitatud põhjendustes 88–89.