natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin (OJ L 180, 19.7.2000, p. 22).
Věra Jourová
Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (OJ L 303, 2.12.2000, p. 16).
Nõukogu 29. juuni 2000.aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (ELT L 180, 19.7.2000, lk 22).
Council Directive 2004/113/EC of 13 December 2004 implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services (OJ L 373, 21.12.2004, p. 37).
Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (ELT L 303, 2.12.2000, lk 16).
Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (OJ L 204, 26.7.2006, p. 23).
Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37).
Directive 2010/41/EU of the European Parliament and of the Council of 7 July 2010 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity and repealing Council Directive 86/613/EEC (OJ L 180, 15.7.2010, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).
COM(2008)426 final.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1).
Council Framework Decision 2008/913/JHA of 28 November 2008 on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia by means of criminal law (OJ L 328, 6.12.2008, p. 55).
COM(2008) 426 final.
See, among others, Human European Consultancy in partnership with the Ludwig Boltzmann Institute of Human Rights, October 2010, A Study on Equality Bodies set up under Directives 2000/43/EC, 2004/113/EC, and 2006/54/EC, page 177, and European Network of Equality Bodies, October 2012, Equality Bodies.
Nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 55)
Human European Consultancy, op.cit, pages 78, 125, 142, and European Network of Equality Bodies, op.cit., pages 8 and 17.
Human European Consultancy, op.cit, lk 78, 125, 142, ja European Network of Equality Bodies, op.cit., lk 8 ja 17.
See also European Network of Equality Bodies, Strategic Role of Equality Bodies, 2009, pages 43-44 and 52.
Vt ka European Network of Equality Bodies, Strategic Role of Equality Bodies, 2009, lk 43–44 ja 52.
Human European Consultancy, op.cit., pages 70-145 and European Network of Equality Bodies, op.cit., pages 8 and 13-20.
Human European Consultancy, op.cit, lk 70–145, ja Euroopa Liidu võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustik, op.cit., lk 8 ja 13–20.
European Commission, 2006, Catalysts for Change?
Euroopa Komisjon, 2006, Catalysts for Change?
Equality bodies according to Directive 2000/43/EC — existence, independence and effectiveness, page 57.
Equality bodies according to Directive 2000/43/EC – existence, independence and effectiveness, lk 57.
Joint report on the application of Directives 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin (‘Racial Equality Directive’) and of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (‘Employment Equality Directive’), COM(2014) 2 final.
Ühisaruanne 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), rakendamise kohta (COM(2014) 2 final).
Report on the application of Directive 2004/113/EC implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services, COM(2015) 190 final.
Aruanne direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamise kohta (COM(2015) 190 final).
This need was also mentioned in the Midterm review of the EU framework for national Roma integration strategies, COM(2017) 458 final; by the Fundamental Rights Agency's Fundamental Rights Report of May 2017; in the Report on the implementation of Commission Recommendation on strengthening the principle of equal pay between men and women through transparency, COM(2017) 671 final.
Vajadust selle järele nimetati ka romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku vahehindamises (COM(2017) 458 final); Euroopa Põhiõiguste Ameti põhiõigusi käsitlevas 2017. aasta mai aruandes; aruandes meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamist läbipaistvuse suurendamise kaudu käsitleva komisjoni soovituse rakendamise kohta (COM(2017) 671 final).
Report on the implementation of Commission Recommendation on strengthening the principle of equal pay between men and women through transparency, op.cit.; EU Action Plan 2017-2019 Tackling the gender pay gap, COM(2017) 678 final.
Aruanne meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamist läbipaistvuse suurendamise kaudu käsitleva komisjoni soovituse rakendamise kohta, op.cit.; ELi tegevuskava aastateks 2017-2019.
European Parliament resolution of 8 October 2015 on the application of Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (2014/2160(INI)).
Soolise palgalõhe kaotamine (COM (2017) 678 final).
Office of the High Commissioner for Human Rights (OHCHR), UN General Assembly Principles relating to the Status of National Institutions (The Paris Principles), Resolution 48/134, 20 December 1993, and the General Observations on the interpretation and implementation of these principles by the International Coordinating Committee of National Institutions for the Promotion and Protection of Human Rights, in their wording of 21 February 2018.
Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (2014/2160(INI)).
An Equinet Working Paper.
Equinet Working Paper.
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI), General Policy Recommendation No2 revised on Equality Bodies to combat racism and intolerance at national level, CRI(2018) 06, adopted on 7 December 2017.
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI), General Policy Recommendation No2 revised on Equality Bodies to combat racism and intolerance at national level, CRI(2018) 06, vastu võetud 7. detsembril 2017.
Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (OJ L 23, 27.1.2010, p. 35).
Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).
Every four years under Directive 2006/54/EC and every five years under Directives 2000/43/EC, 2000/78/EC and 2004/113/EEC.
Direktiivi 2006/54/EÜ alusel iga nelja aasta tagant ja direktiivide 2000/43/EÜ, 2000/78/EÜ ja 2004/113/EMÜ alusel iga viie aasta tagant.
C(2016) 8600.
C/2016/8600.
Commission Recommendation (EU) 2018/1149
Komisjoni soovitus (EL) 2018/1149,
on non-binding guidelines for the identification of conflict-affected and high-risk areas and other supply chain risks under Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council
mittesiduvate suuniste kohta, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 kohaste konflikti- ja riskipiirkondade ning tarneahela muude riskide kindlaksmääramist
Natural mineral resources hold great potential for development but can, in conflict-affected or high-risk areas, be a cause of dispute where their revenues fuel the outbreak or continuation of violent conflict, undermining endeavours towards development, good governance and the rule of law.
Mineraalsed loodusvarad on suure arengupotentsiaaliga, kuid konflikti- või riskipiirkondades võivad need põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, takistades püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole.
To address such concerns, Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council lays down supply chain due diligence obligations for Union importers of tin, tantalum and tungsten, their ores, and gold originating from conflict-affected and high-risk areas; which will apply from 1 January 2021 (hereinafter the ‘Regulation’).
Nende probleemide lahendamiseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/821 (edaspidi „määrus“), mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, kehtestatud konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus.
Conflict-affected and high-risk areas for the purposes of that Regulation are defined as areas in a state of armed conflict or fragile post-conflict as well as areas witnessing weak or non-existent governance and security, such as failed states, and widespread and systematic violations of international law, including human rights abuses.
Konflikti- ja riskipiirkond on määruse kohaselt selline piirkond, mis on relvastatud konfliktis või ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu läbikukkunud riik, ning piirkond, kus rahvusvahelist õigust, sealhulgas inimõigusi, laiaulatuslikult ja süstemaatiliselt rikutakse.
Article 14(1) of that Regulation sets out that in order to create clarity and certainty for and consistency among the practices of economic operators, in particular SMEs, the Commission, in consultation with the European External Action Service and the OECD, is to prepare non-binding guidelines for economic operators, explaining how best to apply the criteria for the identification of conflict-affected and high-risk areas (hereinafter the ‘Guidelines’).
Määruse artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ettevõtjate, eelkõige VKEde tegevuse selguse, õiguskindluse ja järjepidevuse tagamiseks koostab komisjon Euroopa välisteenistuse ja OECDga konsulteerides ettevõtjate jaoks mittesiduvad suunised, milles selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade kindlakstegemise kriteeriumite parimaid kohaldamisviise (edaspidi „suunised“).
That Article also sets out that these Guidelines are to be based on the definition of conflict-affected and high-risk areas set out in the Regulation and are to take into account the OECD Due Diligence Guidance in this field, including other supply chain risks triggering red flags as defined in the relevant supplements to that Guidance.
Kõnealuse artikliga on lisaks ette nähtud, et suunised põhinevad määruses sätestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratlusel ning neis võetakse arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid selle valdkonna kohta, käsitledes ka muid tarneahelaga seotud riske, mille puhul tuleks suuniste asjakohastes lisades määratletud korra kohaselt käivitada ohulipusüsteem.
These Guidelines, to be effective, should set out the general concept of due diligence in supply chains of minerals and metals associated with conflict-affected and high-risk areas and the steps companies should take to identify and address the risks in this regard relating to the sourcing of tin, tantalum, tungsten and gold.
Selleks et suunised oleksid tõhusad, tuleks sätestada konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse üldkontseptsioon ning määrata kindlaks menetlusetapid, mida ettevõtted peaksid järgima, et selgitada välja ja kõrvaldada riskid, mis on seotud tina, tantaali, volframi ja kulla hankimisega.
It should be recalled that the Regulation's requirements for Union importers do not only relate to metals and minerals originating from conflict-affected and high-risk areas, but also to associated risks along the upstream chain with regard to, e.g. trading, handling and exporting.
Tuleks meelde tuletada, et määrusega liidu importijate suhtes kehtestatud nõuetes ei käsitleta üksnes konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraale ja metalle, vaid ka nendega seotud riske tarneahela kõigis etappides, nt kauplemisel, käitlemisel ja eksportimisel.
These Guidelines should also explain the key principles of the identification of conflict-affected and high-risk areas for the specific purpose of implementing the Regulation, while the definition and explanation of such areas are without prejudice to the Union's position on what may constitute conflict-affected and high-risk areas outside the context of that Regulation.
Kõnealustes suunistes tuleks samuti selgitada konflikti- ja riskipiirkondade kindlaksmääramise peamisi põhimõtteid, millest määruse rakendamisel lähtuda, ilma et selliseid alasid käsitlev määratlus ja selgitus piiraks liidu seisukohta konflikti- ja riskipiirkondade küsimuses väljaspool määruse konteksti.
Reference to relevant open-source information that economic operators can use in identifying conflict-affected and high-risk areas should be a central part of these Guidelines, while recalling that relevant sources are updated with varying periodicity and should be complemented with other sources as appropriate.
Suunistes tuleks kindlasti osutada, et konflikti- ja riskipiirkondade kindlaksmääramisel võivad ettevõtjad kasutada asjakohast avalikest allikatest pärit teavet, tuletades samal ajal meelde, et asjaomaseid allikaid ajakohastatakse erineva sagedusega ja teabele tuleks vajaduse korral otsida täiendust muudest allikatest.
Other supply chain risks triggering red flags addressed by these Guidelines should relate to location, suppliers and unusual circumstances of trading operations and should be based on the OECD's work in this field.
Suunistes tuleks käsitleda ka muid tarneahelaga seotud riske, mis puudutavad kauplemistehingute kohta, tarnijaid ja erakorralisi asjaolusid ning mille puhul tuleks käivitada ohulipusüsteem kooskõlas OECD tegevusega selles valdkonnas.
Article 14(2) of the Regulation sets out that the Commission is to call on external expertise that will provide an indicative, non-exhaustive, regularly updated list of conflict-affected and high-risk areas.
Määruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon kaasab väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja.
That forthcoming list is to be based on the external experts' analysis of these Guidelines and other existing information from, inter alia, academics and supply chain due diligence schemes.
Nimekiri põhineb välisekspertide tehtud analüüsil suuniste kohta ning muu hulgas akadeemilistelt ringkondadelt ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidelt saadud olemasoleval teabel.
These Guidelines are non-binding and Union importers maintain their responsibility to comply with the due diligence obligations under the Regulation, while the services of the Commission ensure that these Guidelines remain relevant over time,
Kõnealused suunised ei ole liidu importijatele siduvad ja liikmesriigi pädevad asutused vastutavad ka edaspidi hoolsuskohustuse täitmise eest ning komisjoni talitused tagavad, et kõnealused suunised oleksid asjakohased ka tulevikus,
Union importers with obligations under Regulation (EU) 2017/821 should follow the non-binding guidelines provided in the Annex to this Recommendation.
Liidu importijad, kellel on määrusest (EL) 2017/821 tulenevad kohustused, peaksid järgima käesoleva soovituse lisas esitatud mittesiduvaid suuniseid.
The guidelines can be followed also by other entities applying due diligence to their mineral supply chain.
Brüssel, 10. august 2018
This Recommendation will be published in the Official Journal of the European Union.
Komisjoni nimel
Done at Brussels, 10 August 2018.
Cecilia Malmström
For the Commission
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (ELT L 130, 19.5.2017, lk 1).
Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council of 17 May 2017 laying down supply chain due diligence obligations for Union importers of tin, tantalum and tungsten, their ores, and gold originating from conflict-affected and high-risk areas (OJ L 130, 19.5.2017, p. 1).
KÄESOLEVATE SUUNISTE EESMÄRGID
ANNEX
Kooskõlas määruse artikli 14 lõikega 1 tehakse Euroopa Komisjonile ülesandeks koostada ettevõtjate jaoks käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised, milles selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade kindlakstegemise kriteeriumite parimaid kohaldamisviise.
Regulation (EU) 2017/821 (hereinafter ‘the Regulation’) entered into force on 8 June 2017 and applies to Union importers (including but not limited to smelters and refiners) as from 1 January 2021.
Käesolevate suuniste
As set out in its first Article, the Regulation is designed to provide transparency and certainty as regards the sourcing practices of Union importers sourcing from conflict-affected and high-risk areas.
JAOS sätestatakse üldine hoolsuskohustuse mõiste konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide tarneahelates ning meetmed, mida äriühingud peaksid võtma, et teha kindlaks ja maandada riske, mis on seotud tina, tantaali, volframi ja kulla hankimisega;
According to Article 14(1) of the Regulation, the European Commission is tasked with the preparation of non-binding guidelines in the form of a handbook for economic operators, explaining how best to apply the criteria for the identification of conflict-affected and high-risk areas.
JAOS selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade määratluse põhielemente määruse kohaldamisel;
This Article also sets out that the guidelines are to take into account the OECD Due Diligence Guidance in this field, including other supply chain risks triggering the so-called ‘red flags’, as defined in the relevant supplements to that Guidance.
JAOS loetletakse avalikest allikatest pärit teave, mis aitab äriühingutel teha kindlaks konflikti- ja riskipiirkonnad ning muud riskid;
In these guidelines,
JAOS esitatakse teavet võimalike riskide muude näitajate (või ohulippude) kohta mineraalide tarneahelas seoses asukoha, tarnijate ning kauplemistehingute tavatute asjaoludega.
SECTION 2 sets out the general concept of due diligence in supply chains of minerals originating from conflict-affected and high-risk areas and the steps companies should take to identify and address the risks associated with sourcing of tin, tantalum, tungsten and gold.
Suunised on välja töötatud eesmärgiga aidata ELi importijatel täita oma tarneahelaga seotud hoolsuskohustust.
SECTION 3 explains the key elements of the definition of conflict-affected and high-risk areas for the purposes of the Regulation.
Need ei piira määruse (EL) 2017/821 kohaldamist ega ole õiguslikult siduvad.
SECTION 4 lists open source information to help companies identify conflict-affected and high-risk areas and other risks.
Peale selle tuleks märkida, et vastavalt määruse artikli 14 lõikele 2 kaasab komisjon (hiljem) väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja.
SECTION 5 provides information on other indicators of potential risks (or ‘red flags’) in the mineral supply chain in relation to location, suppliers, and unusual circumstances of trading operations.
See nimekiri põhineb välisekspertide poolt käesolevate suuniste kohta tehtud analüüsil ning olemasoleval teabel, mis on muu hulgas saadud valitsustelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, akadeemilistelt ringkondadelt ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidelt.
These guidelines are designed to help EU importers carry out their supply chain due diligence.
MINERAALIDE TARNEAHELAGA SEOTUD HOOLSUSKOHUSTUS – ÜLDMÕISTE JA MEETMED
They are without prejudice to Regulation (EU) 2017/821 and are not legally binding.
Riskipõhise hoolsuskohustuse mõiste
Furthermore, it should be noted that pursuant to Article 14(2) of the Regulation, the European Commission will (subsequently) call upon external expertise that will provide an indicative, non-exhaustive, regularly updated list of conflict-affected and high-risk areas.
Äriühingutel, kes tegelevad konflikti- ja riskipiirkondades mineraalide kaevandamise ja töötlemisega ning nendega kauplemisega, on võimalik luua tulu, majanduskasvu ja heaolu, säilitada elatusallikaid ja edendada kohalikku arengut.
That list will be based on the external experts' analysis of these guidelines and existing information from, inter alia, governments, international organisations, academics and supply chain due diligence schemes.
Samas võib sellistes olukordades tekkida oht, et äriühingud aitavad oma tegevusega või hankeotsustega kaasa olulise kahjuliku mõju tekkimisele, sealhulgas relvastatud konfliktidele ja inimõiguste rasketele rikkumistele, või et nad on sellise mõjuga seotud.
DUE DILIGENCE IN THE MINERAL SUPPLY CHAIN — GENERAL CONCEPT AND STEPS
Seda silmas pidades peaksid äriühingud, tagamaks et nad ei aita tahtlikult või tahtmatult kaasa sellele kahjulikule mõjule ega muutu sellega seotuks (ega ole sellega jätkuvalt seotud), täitma riskipõhist hoolsuskohustust pideva, ennetava ja reageeriva protsessi osana, mis on kindlalt nende juhtimissüsteemi lõimitud.
The concept of risk-based due diligence
Üldiselt viitab riskipõhine hoolsuskohustus meetmetele, mida äriühingud peaksid oma mineraalide tarneahelas tegelike ja võimalike riskide väljaselgitamiseks ja maandamiseks võtma, et vältida või vähendada oma osalust kahjulikus mõjus, mis on seotud konflikti- ja riskipiirkondadega seonduva mineraalide kaevandamise, tootmise, nendega kauplemise ning nende töötlemise, käitlemise ja ekspordiga.
In conflict-affected and high-risk areas, companies involved in mining, processing and trade in minerals have the potential to generate income, growth and prosperity, sustain livelihoods and foster local development.
Riskid määratletakse seoses asjaomase äriühingu tegevuse võimaliku kahjuliku mõjuga, mis tuleneb äriühingu enda tegevusest või võib olla otse seotud tema tegevuse, toodete või teenustega tulenevalt tema ärisuhetest kolmandate isikutega, sealhulgas tarnijatega ja tarneahela teiste osalistega.
In such situations, companies may also be at risk of contributing to or being associated with significant adverse impacts associated with their activities or sourcing decisions, including armed conflict and serious human rights abuses.
Kahjulik mõju võib hõlmata inimestele tekitatavat kahju (s.t välist mõju) ja/või äriühingu mainekahju või õiguslikku vastutust (s.t sisemist mõju).