natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total energy use supplied to the protected horticulture system per yield
Katmikaiandussüsteemis igal aastal kütteks, jahutuseks, valgustuseks ja (vajaduse korral) süsinikdioksiidi tootmiseks kokku tarbitavast energiast vähemalt 80 % on toodetud kohapeal taastuvallikatest (%).
Per protected horticulture facility
Kõik biomassijäätmed kompostitakse või saadetakse anaeroobsele kääritamisele.
Share of the greenhouse energy use for heating, cooling, lighting and manufacture of carbon dioxide (if applicable) met by on-site renewable energy generation on an annual basis
Selle näitaja abil tehakse kindlaks, kas kõik katmikaiandussüsteemis tekkinud biomassijäätmed kompostitakse või saadetakse anaeroobsele kääritamisele.
Ratio between the use of renewable energy generated on-site and the total energy use over the year
Anaeroobne kääritamine võib toimuda põllumajandusettevõttest väljaspool.
The combined energy use of the protected horticulture system for heating, cooling, lighting and manufacture of carbon dioxide (if applicable) is met by at least 80 % of on-site renewable energy generation, on an annual basis
Katmikaiandussüsteemide kaupa
All biomass waste is composted or sent to anaerobic digestion
Kõik jäätmed kogutakse, eraldatakse ja neid käideldakse nõuetekohaselt, orgaaniline fraktsioon kompostitakse ja prügilasse jäätmeid ei saadeta.
This indicator refers to the composting or anaerobic digestion of all biomass waste produced in the protected horticulture system.
Taimlapottide ja multšikile jaoks kasutatakse täielikult biolagunevat bioressursipõhist plastmaterjali.
Anaerobic digestion can take place off-site
Selle näitaja abil jälgitakse, kas pottide, multši, katete jne jaoks kasutatakse biolagunevat plasti.
Per protected horticulture system
Kõik jäätmed tuleb koguda, eraldada ja nõuetekohaselt kõrvaldada, orgaaniline fraktsioon kompostida ja prügilasse jäätmeid ei tohi saata.
All waste is collected, separated and properly treated, the organic fraction is composted and no waste is sent to landfill.
multšimaterjal on täielikult biolagunev, v.a kui tegemist on kilega, mille saab füüsiliselt eemaldada;
Use of fully biodegradable bio-based plastic materials for nursery pots and mulching films
See teadus- ja poliitikaaruanne on üldsusele kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse veebisaidil aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.
This indicator monitors the use of biodegradable plastics for pots, mulching, coverings, etc.
Sektori võrdlusdokumendis sisalduvad järeldused parimate keskkonnajuhtimistavade ja nende rakendatavuse kohta ning selles kindlaks tehtud valdkondlikud keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad teadus- ja poliitikaaruandes dokumenteeritud tulemustel.
All waste must be collected, separated and properly disposed, organic fraction composted and no waste to landfill.
Dokumendis on esitatud ka kogu taustteave ja tehnilised üksikasjad.
Any mulching material is 100 % biodegradable, unless it is a plastic film that can be physically removed,
Nõukogu 29. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1836/93 tööstussektori ettevõtetele vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).
The scientific and policy report is publicly available on the JRC website at the following address: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).
The conclusions on best environmental management practices and their applicability as well as the identified specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence contained in this Sectoral Reference Document are based on the findings documented in the scientific and policy report.
EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti e kohaselt esitatakse keskkonnaaruandes „kokkuvõte olemasolevatest andmetest, milles seoses olulise keskkonnamõjuga võrreldakse organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust selle keskkonnaalaste eesmärkide ja ülesannetega.
All the background information and technical details can be found there.
Esitatakse andmed punktis C osutatud põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta“.
Council Regulation (EEC) No 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (OJ L 168, 10.7.1993, p. 1).
IV lisa punktis C on öeldud: „Iga organisatsioon esitab igal aastal ka aruande keskkonnaaruandes kindlaks määratud konkreetsemate keskkonnaaspektidega seotud tulemuslikkuse kohta ning võtab vajaduse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente.“
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (OJ L 114, 24.4.2001, p. 1).
Üksikasjalik kirjeldus iga parima tava kohta koos praktiliste juhistega nende tavade rakendamiseks on kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse avaldatud parimate tavade aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Organisatsioonidel palutakse sellega tutvuda, kui neil on huvi saada mõne käesolevas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud parima tava kohta rohkem teavet.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
Rohkem teavet tabelis esitatud keskkonnaprobleemide kohta saab Teadusuuringute Ühiskeskuse avaldatud parimate tavade aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.
A detailed description of each of the best practices, with practical guidance on how to implement them, is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.
Põllumajanduskultuuride tootmise parimad tavad võivad sobida põllumajandusettevõtte nende alade jaoks, kus tegeletakse söödatootmisega, või põllumajandusettevõtetele, kus kasutatakse sea- ja kodulinnusõnnikut vedelsõnnikuna laotamiseks.
Organisations are invited to consult it if interested in learning more about some of the best practices described in this SRD.
Kohaliku tähtsusega liigid on päriskodused liigid ja haruldased või ohustatud liigid.
Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities NACE Revision 2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC Regulations on specific statistical domains (OJ L 393, 30.12.2006, p. 1).
Oluliste kohaliku tähtsusega liikide kindlakstegemiseks võib põllumajandustootja kasutada kohaldatavaid riigisiseseid või piirkondlikke elurikkust ja elupaiku käsitlevaid õigusakte või pöörduda kohalike vabaühenduste poole.
Further information on the environmental pressures listed in this table is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf
Väetiste ja/või loomasöödaga seotud kaudne energiatarbimine on nende tootmisel (sh toorme hankimine, transport ja tootmine) kasutatud energia.
Best practices for arable crop production may apply to areas of the farm for feed production, or to farms receiving pig and poultry manure in terms of slurry application
Puhastatud vee ehk ringlussevõetud vee, st reovee töötlemisel saadud vee kasutamine võimaluse korral võib aidata vähendada puhta vee tarbimist.
‘Locally important species’ encompass locally endemic species and rare or threatened species.
Mitu selle parima keskkonnajuhtimistava aspekti on üksikasjalikumalt käsitletud konkreetsemates parimates keskkonnajuhtimistavades: vt sõnnikukäitlust käsitlev osa 3.7, taimekaitsevahendeid käsitlev osa 3.9 ja parim keskkonnajuhtimistava 3.10.3 jäätmekäitluse kohta katmikaianduses.
The farmer can refer to applicable national/regional biodiversity and habitat regulation, as well as to local NGOs, to determine key locally important species.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) (jäätmete raamdirektiiv) (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3) kohaselt tuleks jäätmekäitlustavades järgida järgmist tähtsusjärjekorda: a) vältimine, b) korduskasutamiseks ettevalmistamine, c) ringlussevõtt, d) muu taaskasutamine, nt energiakasutus, ja e) kõrvaldamine.
Indirect energy use, also known as embodied energy, of fertilisers and/or animal feed refers to the energy that was used when these were produced (including raw material extraction, transport and manufacture).
St otse põllumajandusettevõttest kohapeal või kohalikel taluturgudel müüdud tooted ja köögiviljakastisüsteemide või kogukonna toetatud põllumajanduse muude vormide kaudu müüdud tooted.
Where available, the use of reclaimed water, or recycled water, i.e. water obtained from the processing of waste water, can allow reducing the use of fresh water.
Lämmastiku kogubilanss näitab lämmastiku üle- või puudujääki põllumajandusmaal.
A number of aspects of this BEMP are developed further in more specific BEMPs: see Section 3.7 on manure management, Section 3.9 on crop protection products and BEMP 3.10.3 on waste management in protected horticulture.
Külvikordade all peetakse silmas seda, et põllul kasvatatakse mitmeaastase tsükli jooksul vaheldumisi huumusesisaldust suurendavaid ja huumust vajavaid põllumajanduskultuure, arvestades seejuures regulatiivseid ja mullast tingitud piiranguid.
According to Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (the Waste Framework Directive) (OJ L 312, 22.11.2008, p. 3)), waste management practices should be prioritised in the following order: (a) prevention, (b) preparing for reuse, (c) recycling, (d) other recovery, e.g. energy recovery; and (e) disposal.
Külvikordade kasutamine toob mitmesugust kasu.
It represents the products sold directly from the farm either on-site or at local farmers’ market and the products sold via vegetable box schemes or other forms of community supported agriculture.
Näiteks kasvatatakse liblikõielisi, mis on sügaval asuvate juurtega, lämmastikku siduvad ning huumusesisaldust ja mullaviljakust suurendavad taimed, kombinatsioonis lämmastikku ja huumust vajavate taimedega (nt tera- ja juurvili), mille osakaal on liblikõielistega tasakaalus.
Gross nitrogen balance represents the surplus or reduction of nitrogen on agricultural land.
Külvikorra vahepealne kultuur (break crop) on täiendkultuur, mida kasvatatakse külvikordade raames selleks, et katkestada teraviljade järgnevus iseendale.
Crop rotation is the succession of humus-increasing and humus-demanding crops on a field throughout a cycle of several years, while taking into account regulatory and edaphic constraints.
Püüdekultuur (catch crop) on kultuur, mida kasvatatakse kahe põhikultuuri vahel või sel ajal, kui põhikultuure ei kasvatata.
Crop rotation results in a great number of benefits.
Toitainete täpsel lisamisel tuleks järgida põhimõtet, et kasutatakse õiget väetist, õigel ajal, õigel määral ja õigel meetodil (4R stewardship – Right fertiliser, Right time, Right rate and Right method).
For instance, legumes, which are deep-rooting, N-fixing, humus- and soil fertility-building crops, are grown in combination with a balanced proportion of N- and humus-demanding crops such as cereals and root crops.
EL on tööstusheidete direktiivi (2010/75/EL) artikli 13 lõike 1 alusel koostanud anorgaanilise suurkeemia saaduste – ammoniaagi, hapete ja väetiste – tootmise parimat võimalikku tehnikat käsitleva viitedokumendi.
A break crop is a secondary crop that is cultivated in order to interrupt the repeated sowing of cereals as part of crop rotation.
Dokumendiga saab tutvuda aadressil http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/BREF/lvic_aaf.pdf.
A catch crop is a crop grown in the space between two main crops or at a time when no main crops are being grown.
Tarnija peab esitama nitraadil põhinevate toodete CO2-jalajälje kohta avalikult kättesaadava arvutuse.
The precision nutrient application should follow the principles known as the 4R stewardship: Right fertiliser, Right time, Right rate and Right method.
Kui mullatingimused seda võimaldavad, on väheintensiivse viljelemise korral parim tava külvata talivili vara; kui teravilja ei külvata enne kevadet, tuleks külvata vahekultuurid.
The EU has compiled a Reference Document on Best Available Techniques for the Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals — Ammonia, Acids and Fertilisers — in the framework of Article 13(1) of the Industrial Emissions Directive (IED, 2010/75/EU).
Asjakohaseid meetmeid sisaldab ka parim keskkonnajuhtimistava 3.2.3 mullastruktuuri säilitamise ning erosiooni ja tihenemise vältimise kohta.
The Reference Document is available at: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/BREF/lvic_aaf.pdf.
Heintaimede kuivaine hinnangulise kasutamise saab põllumajandustootja kindlaks määrata, mõõtes kogu kasvuperioodil korrapäraselt heintaimede kõrgust.
The carbon footprint of the nitrate based products must be provided in an openly reported calculation by the supplier.
Heintaimede kõrguse mõõtmise tulemustest enne ja pärast karjatamist võib saada teada loomade poolt karjatamisperioodil söödud heintaimede koguse.
Wherever soil conditions allow, it is best practice to sow winter cereal crops early if a reduced cultivation intensity option is used; cover crops should be sown if cereals are not sown until spring.
Oluliste kohaliku tähtsusega liikide kindlakstegemiseks võib põllumajandustootja kasutada kohaldatavaid riigisiseseid või piirkondlikke elurikkust ja elupaiku käsitlevaid õigusakte või pöörduda kohalike vabaühenduste poole.
Additional relevant measures can be found in BEMP 3.2.3 on maintaining soil structure and avoiding erosion and compaction.
Kuna suure D-väärtusega saagi koristamisega võib saagikus väheneda, tuleb selle meetodi asjakohasust hinnata lähtuvalt kogu söötmisperioodil vajamineva sööda üldkogusest.
The uptake of the dry grass matter can be estimated by the farmer by taking regularly grass-height readings throughout the growing season.
Mõnel juhul on soodsam saada madalama kvaliteediga silo suuremat saaki ja tasakaalustada seda kontsentraatidega.
The grass height readings, before and after grazing, can give the amount of eaten grass by the animals during the grazing period.
Söödaväärindus on loomade suutlikkus muuta söödamass kehamassiks või muuks toodanguks (nt lüpsikarja puhul piimaks).
The farmer can refer to applicable national / regional biodiversity and habitat regulation, as well as to local NGOs, to determine key locally important species.
Nimetatud viitedokument sisaldab lindude ja sigade intensiivkasvatuse parimaid võimalikke tehnikaid suurtes tööstuskäitistes.
Harvesting for maximum D-values may mean sacrificing some yield, and needs to be evaluated by considering total feed requirements throughout the desired feeding period.
Mõni kirjeldatud tehnika võib aga osutuda kasulikuks ka väiksemamahulises loomakasvatuses.
It may be preferable to produce a higher yield of a lower quality silage, balancing it with concentrates.
Dokumendiga saab tutvuda aadressil http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/irpp.html.
Feed Conversion Ratio is the ability of livestock to turn feed mass into body mass or other output (e.g. milk for dairy livestock).
Tõuaretuseesmärgil arvessevõtmiseks kaalutakse tunnuseid selle alusel, kas need on majanduslikult (nt tootlikkus), sotsiaalselt (nt loomade heaolu) või keskkonna seisukohast (nt elurikkus) tähtsad.
The IRPP BREF contains Best Available Techniques for Intensive Rearing of Poultry and Pigs in large industrial installations.
Toiteelementide ülejääk ja toiteelementide kasutamise tõhusus on määratletud parimas keskkonnajuhtimistavas 3.3.1.
However, some of the techniques described may prove relevant also for livestock production at smaller scale.
Nimetatud keskkonnajuhtimistavas käsitletakse aga põllupõhist toitainete arvestamist, käesolevas keskkonnajuhtimistavas seevastu toitainete arvestamist karjakasvatusettevõtetes kogu ettevõtte tasandil, st võttes arvesse põllumajandusettevõttes kasutatud ja sealt välja viidud toitaineid.
The document is available online at: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/irpp.html.
Selle, kui tõhusalt mäletsejad söödas olevat lämmastikku kasutavad, määrab peamiselt vatsas oleva energia ja valgu suhe.
Traits are considered for inclusion in a breeding objective because either economically (e.g. productivity), socially (e.g. animal welfare) or environmentally (e.g. biodiversity) important.
Intensiivselt majandatud karjamaa rohi on lämmastikurikas ja laguneb vatsas kiiresti, eriti kui väetistega lisatakse rohkesti lämmastikku.
Definitions of nutrient surplus and NUE are outlined in BEMP 3.3.1.
Kui lämmastikurikkaid heintaimi ei tasakaalustata energiaga, kasutavad mäletsejad neis sisalduvat lämmastikku halvasti.
However, BEMP 3.3.1 is about nutrient budgeting at field level while this BEMP deals with nutrient budgeting for livestock farms at the level of the overall farm, i.e. taking into account inputs and outputs via the farm gate.
Sigade ja kodulindude puhul tuleks vähese valgusisaldusega söödaratsioone tasakaalustada seeditavate aminohapetega, kasutades neid õiges suhtes.
The efficiency of dietary nitrogen use in ruminants is mostly determined by the ratio of energy to protein in the rumen.
Suur kiusisaldus, vatsa kõrge pH ja vatsasisaldise liikumine soodustavad metanogeneesi.
Intensively managed pasture is high in nitrogen and also has high rumen degradability, particularly when abundant amounts of nitrogen from fertilisers are applied.
Puhas karjamaa on karjamaa, kus ei ole sama liiki aasta jooksul karjatatud, või põld, millel on maad haritud pärast seda, kui sellel on karjatatud vanemaid loomi.
If high nitrogen grass is not balanced with energy, it results in poor nitrogen utilisation by the ruminants.
Loomade heaolu viie vabaduse põhimõte sisaldab vabadust mitte kannatada nälga ja janu, vabadust mitte tunda ebamugavust, vabadust mitte kannatada valu, vigastuste ja haiguste käes, vabadust käituda loomupäraselt ning vabadust mitte kannatada hirmu ja stressi käes (vt http://www.oie.int/en/animal-welfare/animal-welfare-at-a-glance/).
For pigs and poultry, the low protein diets should be balanced with digestible amino-acids at the correct ratio as well.
Nende vabaduste olemasolu saab hinnata loomade käitumise ja eelkõige järgmise põhjal: i) keskkonnastressorite hindamine, ii) kehalise seisundi hindamine, iii) asjakohased füsioloogilised näitajad/märgid, iv) tarbitud vee ja sööda kogus ning v) loomade ravi dokumendid.
High fibre, high rumen pH and a slow rate for rumen passage all favour methanogenesis.
Mõni kirjeldatud tehnika võib aga osutuda kasulikuks ka väiksemamahulises loomakasvatuses.
Clean pasture refers to pasture with no previous grazing by the same species for a year or to a field that has been cultivated after being grazed by older animals.
Orgaanilised jäätmed, millega sobib täiendada vedel- ja tahesõnnikut lähteainetes, mida kasutatakse põllumajandusettevõttes toimuval anaeroobsel kääritamisel, on toit, sööt ja põllumajanduskultuuride jäägid.
The five freedoms principle for animal welfare consists of: freedom from hunger and thirst, freedom from discomfort; freedom from pain, injury or disease, freedom to express normal behaviour and freedom from fear and distress (see: http://www.oie.int/en/animal-welfare/animal-welfare-at-a-glance/).
Põllumajanduskultuuride kasvatamist anaeroobseks kääritamiseks seostatakse aga paljudel juhtudel olelusringi halva keskkonnatoimega ja seega ei ole see parim tava.
These can be assessed by observing the animal behaviour and, in particular, thanks to: (i) the assessment of environmental stressors, (ii) the assessment of the body condition, (iii) relevant physiological indicators/signs, (iv) the amount of water and feed consumed and (v) records of animal treatments.
Vastavalt parimale keskkonnajuhtimistavale 3.7.2
However, some of the techniques described may also prove relevant also for livestock production at smaller scale.
Veekasutustõhusus on määratletud kui saagikus (nt kg) kasutatud niisutusvee mahuühiku (nt m3) kohta.
Organic residues appropriate to supplement slurries and manures in the feedstock mixture for on-farm anaerobic digestion are: food, feed and crop residues.
Tavadega, millega suurendatakse saagikust nn veetilga kohta, tõhustatakse veekasutust.
The growing of crops for anaerobic digestion is by contrast, in many cases, associated with poor life cycle environmental performance and, as such, is not best practice.
Seega tõhustatakse veekasutust, suurendades põllumajanduskultuuride toodangut ja/või vähendades hooajalist veekasutust.
As described in BEMP 3.7.2
Et tagada suur põllumajanduskultuuride toodang, tuleb maksimeerida vihma kogumine ja säilitamine mullas ning taimede võime kasutada mullaniiskust ning minimeerida veepuudujääk tähtsaimates taimekasvuetappides.
WUE is defined as crop yield (e.g. kg) per volume unit (e.g. m3) of irrigation water applied.
Veetasakaalumeetod koosneb kolmest põhisammust: i) mullalõimise ja juurdumise sügavuse põhjal hinnatakse juurtepiirkonnas oleva taimedele omastatava vee (available water, AW) kogust; ii) tehakse kindlaks lubatav veepuudujääk (allowable water deficit, AWD) sõltuvalt põllumajanduskultuuride liigist, kasvuetapist, mulla veemahutavusvõimest ja niisutussüsteemi pumpamismahust ning iii) määratakse kindlaks põllumajanduskultuuri hinnanguline koguaurumine (ET).
Practices that improve the yield per ‘water drop’ improve the WUE.
Selle meetodi korral niisutatakse maad siis, kui koguaurumine on suurem kui lubatav veepuudujääk.
Thus, WUE is enhanced by increasing crop production and/or reducing seasonal water application.
Mullaniiskusandureid kasutatakse niisutuse sageduse ja niisutusveekoguse kindlaksmääramiseks.
In order to ensure high crop yields, the capture and storage of rainfall in the soil and the ability of the crop to utilise soil moisture must be maximised, whilst the severity of water deficits during key stages of crop development should be minimised.
Koguse arvutamisel võetakse aluseks mulla niiskusesisalduse muutumine kahe niisutuskorra vahel, eeldades et kahe korra vahel toimunud koguaurumine võrdub mulla niiskusesisalduse muutumisega kahe korra vahel.
The water balance method consists of three basic steps: (i) estimating the available water (AW) in the root zone from soil texture and rooting depth, (ii) selecting the allowable water deficit (AWD) depending on crop species, growth stage, soil water capacity and the irrigation system's pumping capacity and (iii) estimating the crop evapotranspiration (ET).
Või siis mõõdetakse selle arvutamiseks mulla veeimamisvõime enne niisutamist ja kasutatakse lubatavat veepuudujääki lisatava veekoguse hindamiseks.