natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i96) Residents exposed to night-time noise levels affecting health according to World Health Organisation limits out of the total population (%)
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad jäätmekäitluse eest.
Best environmental management practices for waste management
EMASi jäätmekäitlussektori võrdlusdokumendi arvestamine
This section is targeted to public administrations in charge of waste management.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub EMASi jäätmekäitlussektori võrdlusdokumendis kindlaks tehtud ja esitatud parimate keskkonnajuhtimistavade arvestamine ning aruannete esitamine selles dokumendis sätestatud näitajate kohta.
Taking into account the EMAS Sectoral Reference Document for the waste management sector
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes vastutavad jäätmekäitluse eest.
It is BEMP to consider the Best Environmental Management Practices identified and presented in the EMAS Sectoral Reference Document for the waste management sector and to report on the indicators provided in that document.
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses veevarustusega
This BEMP is applicable to all public administrations in charge of waste management.
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad oma territooriumil joogiveevarustuse eest.
Best environmental management practices for water supply
Täieliku veemõõtmise rakendamine kodumajapidamise/lõppkasutaja tasemel
This section is targeted to public administrations responsible for supplying potable water in their territory.
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub veearvestite paigaldamine iga eluaseme ja iga muu üksiku lõppkasutaja (tööstusettevõte, ärihoone, üldkasutatav hoone jne) kohta, et kõik veearved põhineksid tegelikul veetarbimisel.
Deploying full water metering at the household/final user level
Eelkõige arukate veearvestite kasutuselevõtuga on võimalik jälgida veekasutust kaugside kaudu ja õigel ajal ning näiteks analüüsida klientide tarbimisharjumusi või tuvastada puudusi veejaotusvõrkudes.
It is BEMP to install water meters for each residential unit and any other individual final user (industrial plant, commercial building, public building, etc.) in order to base all water bills on actual water consumption.
Arvete esitamine tegeliku veetarbimise kohta ning ebatavalise veekasutuse (nt lekete) varase tuvastamise võimaldamine võivad kaasa tuua märkimisväärse veesäästu.
By adopting smart water meters, in particular, it is possible to monitor water use remotely and in a timely manner and, for instance, to analyse the consumption patterns of different customers or identify weaknesses of the water distribution networks.
See tehnika on kohaldatav kõigile olemasolevatele veevarustusvõrkudele.
Billing actual water consumption and enabling early identification of abnormal water usage (e.g. leakages) can result in significant water savings.
i97) Veemõõtmise osakaal (% tarbijatest, % veetarbimisest, mida mõõdetakse)
The technique is applicable to any existing water supply network.
i98) Arukate arvestite osakaal kõigi kasutusel olevate veearvestite hulgas (%)
(i97) Penetration rate of water metering (% of consumers, % of water consumption covered by metering)
i99) Lõppkasutajate veekasutuse vähenemine pärast veearvestite/arukate veearvestite paigaldamist (l/kasutaja)
(i98) Percentage of smart meters out of the total water meters in use (%)
b31) Kodumajapidamise või lõppkasutaja tasandil on veearvestite kasutamise määr 99 % või enam
(i99) Reduction in water use by final users after installation of water meters and/or smart meters (l/user)
b32) (Vähemalt osa aastast) veepuuduse all kannatavates piirkondades on kodumajapidamise/lõppkasutaja tasandi veearvestid arukad arvestid
(b31) The penetration rate of water meters at household or final user level is 99 % or higher
b33) Kõigis uutes hoonetes on olemas veearvestid (veepuuduse all kannatavates piirkondades arukad arvestid)
(b32) In water-scarce areas (at least for part of the year), water meters at household/final user level are smart meters
Veelekete minimeerimine veejaotussüsteemis
(b33) All new buildings are equipped with water meters (smart meters in water-scarce areas)
veejaotussüsteemi vee tasakaalu üksikasjalik uurimine ja veesurve reguleerimine, vältides suurt survet;
Minimising water leakages from the water distribution system
veejaotusvõrgu analüüsimine ning selle jaotamine piisavateks mõõtmispiirkondadeks, et tuvastada veelekkeid manuaalsete või automaatsete akustiliste lekkedetektoritega;
carry out a detailed water balance of the water distribution system and manage water pressure, avoiding high levels,
võrgus tuvastatud puudustele ja leketele kiirelt ja asjakohaselt reageerimine;
analyse the water distribution network and divide it into adequate district metering areas to detect water leakages by means of manual or automatic acoustic water leakage detectors,
andmebaasi loomine, et loetleda kõik tehnilised seadmed, torude vanus ja tüüp, hüdraulilised andmed, eelmised sekkumised jne ning lisada nende kohta geograafilised andmed.
respond promptly and adequately to the identified faults and leakages of the network,
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigile uutele ja olemasolevatele veejaotusvõrkudele.
establish a database to list and geo-reference all technical installations, the age of pipes, types of pipes, hydraulic data, previous interventions, etc.
i100) Veekao protsent süsteemi sisendmahust (%)
This BEMP is applicable to new and existing water distribution networks.
i101) Taristu lekkeindeks: arvutatud järgmiselt: tegeliku veekao tehniline näitaja aastas/tegelik vältimatu veekadu aastas
(i100) Percentage of water loss out of the system input volume (%)
b34) Taristu lekkeindeks on väiksem kui 1,5
(i101) Infrastructure Leakage Index (ILI): calculated as current annual real losses (CARL)/unavoidable annual real losses (UARL)
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses reoveekäitlusega
(b34) The Infrastructure Leakage Index is lower than 1,5
See punkt on suunatud haldusorganitele, kes vastutavad reoveekäitluse ja linna äravoolusüsteemi eest.
Best environmental management practices for waste water management
Energiatõhus reovee puhastamine, millega saavutatakse kõik nitrifitseerivad tingimused
This section is targeted to public administrations responsible for waste water management and urban drainage.
ülesseatud võimsus, millega on võimalik puhastada kuiva ilma veevoolust vähemalt kaks korda rohkem vett (vihma või sula korral);
Energy-efficient waste water treatment achieving full nitrifying conditions
reovee puhastamine nitrifitseerivates tingimustes (toitainete ja mikroorganismide suhe < 0,15 kg BHT5/kg MLSS päevas) ning denitrifikatsiooni tegemine ja fosfori eemaldamine;
have the installed capacity to treat at least twice the dry weather waste water flow (in case of rain or thawing),
hõljuvaine eemaldamine tundlike suublate korral liivfiltrimise (või veealuste membraanidega);
treat the waste water at nitrifying conditions (food to microorganisms ratio of < 0,15 kg BOD5/kg MLSS per day), and perform denitrification and phosphorus removal,
kolmanda astme puhastamine mikrosaasteainete vähendamiseks (vt punkt 3.10.2);
remove suspended solids by means of sand filtration (or by submerged membranes) in the case of sensitive receiving water bodies,
orgaaniliste ühendite (orgaanilise süsiniku kogusisaldus), ammoniaagi, nitraadi ja fosfori sisalduse pidev seire, kui puhasti võimsus on üle 100000 inimekvivalendi (ie) või päevane sissevool on BHT5 korral üle 6000 kg;
implement other tertiary treatment to reduce micropollutants (see Section 3.10.2),
primaar- ja liigmuda stabiliseerimine anaeroobsetes kääritustankides (vt punkt 3.10.3);
continuous monitoring of organic compounds (total organic carbon), ammonia, nitrate and phosphorus in the case of plant capacities of more than 100000 population equivalents (p.e.) or of a daily inflow BOD5 load of more than 6000 kg,
anaeroobselt stabiliseeritud muda kuivatamine ja põletamine (vt punkt 3.10.4);
stabilise primary and excess sludge in anaerobic digesters (see Section 3.10.3),
energiatõhusate tehnoloogiate kasutuselevõtt, näiteks energiatõhusad peenmullõhustussüsteemid bioloogilise puhastuse etapis ning energiatõhusad pumbad ja kruvikonveierid.
dry the anaerobically stabilised sludge and send it to incineration (see Section 3.10.4),
See tehnika on kohaldatav haldusorganites, kes vastutavad reoveekäitluse eest, nii uute kui ka olemasolevate reoveepuhastite puhul.
adopt energy-efficient technologies, such as energy-efficient fine bubble aeration systems in the biological stage and energy-efficient pumps and screw lifters.
i102) Lõpliku heitvee KHT, BHT5, ammoniaagi, üldlämmastiku ja üldfosfori kontsentratsioon või ärastusefektiivsus (mg/l, %)
This technique is applicable to public administrations responsible for waste water management, both in new and existing waste water treatment plants.
i103) Reoveepuhasti elektrikasutus ärastatud BHT5 massi kohta (kWh/kg ärastatud BHT5 kohta)
(i102) Concentrations in the discharged final effluent or removal efficiencies of COD, BOD5, ammonia, total nitrogen and total phosphorus (mg/l, %)
i104) Reoveepuhasti elektrikasutus puhastatud ruumalaühiku kohta (kWh/m3 puhastatud reovee kohta)
(i103) Electricity use of the waste water treatment plant per mass of BOD5 removed (kWh/kg of BOD5 removed)
i105) Reoveepuhasti aastane elektrikasutus inimekvivalendi kohta (kWh/inimekvivalent aastas)
(i104) Electricity use of the waste water treatment plant per volume treated (kWh/m3 of waste water treated)
b35) Saavutatud ärastusefektiivsus on: BOD5 puhul vähemalt 98 %, KHT puhul vähemalt 90 %, ammoniaagi puhul vähemalt 90 %, orgaaniliste lämmastikuühendite puhul kokku vähemalt 80 % ja üldfosfori puhul vähemalt 90 %
(i105) Annual electricity use of the waste water treatment plant per population equivalents (KWh/population equivalents/year)
b36) Reoveepuhasti elektrikasutus on:
(b35) The removal efficiencies achieved are: at least 98 % for BOD5, at least 90 % for COD, at least 90 % for ammonia, at least 80 % for total organic nitrogen compounds, and at least 90 % for total phosphorus
vähem kui 18 kWh/inimekvivalent aastas suurte asulareoveepuhastite puhul (mille koormus on enam kui 10000 inimekvivalenti)
(b36) The electricity use of the waste water treatment plant is:
vähem kui 25 kWh/inimekvivalent aastas väikeste asulareoveepuhastite puhul (mille koormus on vähem kui 10000 inimekvivalenti)
lower than 18 kWh/population equivalents/year for large municipal waste water treatment plants (with a size of more than 10000 population equivalents)
Reoveetekke minimeerimine, võttes eriti arvesse mikrosaasteaineid
lower than 25 kWh/population equivalents/year for small municipal waste water treatment plants (with a size of less than 10000 population equivalents)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub mikrosaasteainete märkimisväärne eemaldamine, rakendades selleks kolmanda astme puhastamist, näiteks pulberaktiivsöega adsorbeerimise või kloorivabade oksüdeerijatega (eriti osooniga) oksüdeerimise teel.
Minimising waste water emissions with special consideration of micropollutants
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav haldusorganites, kes vastutavad reoveekäitluse eest, nii uute kui ka olemasolevate asulareoveepuhastite puhul; olemasolevate puhastite puhul võib esineda ruumipiiranguid, mille saab kõrvaldada seadmete konstruktsiooni kohandamisega.
It is BEMP to significantly remove micropollutants by implementing tertiary treatment, such as adsorption onto pulverised activated carbon (PAC) or oxidation with chlorine-free oxidising agents (specifically ozone).
i106) Mikrosaasteainete ärastusefektiivsus adsorptsiooni või osoneerimise etapis KHT või DOC seisukohast (%)
This BEMP is applicable to public administrations responsible for waste water management, both in new and existing municipal waste water treatment plants; however, for existing plants, there could be space constraints which can be overcome by adapted design of the equipment.
i107) Reovee aastane osakaal, mis läbib mikrosaasteainete eemaldamiseks kolmanda astme puhastuse (%)
(i106) Removal efficiency for micropollutants in the adsorption or ozonation stage in terms of COD or DOC (%)
b37) Mikrosaasteainete keskmine ärastusefektiivsus on suurem kui 80 %
(i107) Percentage of the annual waste water flow undergoing tertiary treatment for micropollutants removal (%)
b38) Mikrosaasteained eemaldatakse vähemalt 90 % aastasest reoveevoost
(b37) The average removal efficiency for micropollutants is higher than 80 %
Muda anaeroobne lagunemine ja optimaalne energia taaskasutamine
(b38) Micropollutants are removed from at least 90 % of the annual waste water flow
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub esmase ja liigmuda stabiliseerimine anaeroobsetes kääritustankides ning toodetud biogaasi rakendamine, kasutades tõhusaid pumpasid ja kruvikonveiereid kohapeal tõhusaks elektritootmiseks ja muda kuivatamiseks.
Anaerobic digestion of sludge and optimal energy recovery
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav haldusorganites, kes vastutavad reoveekäitluse eest, nii uute kui ka olemasolevate suurte reoveepuhastite puhul, mille võimsus on enam kui 100000 inimekvivalenti või mille päevase sissevoolu BHT5 on enam kui 6000 kg.
It is BEMP to stabilise primary and excess sludge in anaerobic digesters and to employ the produced biogas, using efficient pumps and screw lifters, for on-site efficient electricity generation and for sludge drying.
i108) Reoveepuhasti elektri- ja küttevajaduse osakaal, mis rahuldatakse igal aastal ise biogaasist toodetud elektri ja soojusega (%)
This BEMP is applicable to public administrations responsible for waste water management, in large new and existing waste water treatment plants, with a capacity of more than 100000 population equivalents or of a daily inflow BOD5 load of more than 6000 kg.
i109) Biogaasiga töötava generaatori elektrienergia tootmise kasutegur (%)
(i108) Percentage of electricity and heat needs of the waste water treatment plant met by own-generated electricity and heat from biogas on an annual basis (%)
i110) Spetsiaalne biogaasi tootmine (Nℓ kg orgaanilise kuivaine kohta)
(i109) Electrical efficiency of the generator fuelled with biogas (%)
b39) Asulareoveepuhastite puhul, mille koormus on enam kui 100000 inimekvivalenti, katavad ise biogaasist toodetud elekter ja soojus 100 % energiakasutusest, kui muda kohapeal termiliselt ei kuivatata, ja 50 %, kui muda kohapeal termiliselt kuivatatakse
(i110) Specific biogas production (Nℓ/kg organic dry matter input)
Muda kuivatamine ja põletamine
(b39) Own-generated electricity and heat from biogas cover 100 % of the energy use for municipal waste water treatment plants with a size of more than 100000 population equivalents without on-site thermal sludge drying, and 50 % in the case of plants with on-site thermal sludge drying
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub anaeroobselt stabiliseeritud muda tõhus mehaaniline veetustamine, nt kamberfilterpressidega, ning selle täielik oksüdeerimine monopõletustehases (nagu täpsustatud tööstusheidete direktiivi kohastes viitedokumentides, mis käsitlevad parimaid võimalikke tehnikaid).
Drying and incineration of sludge
Põletamisel tekkivast tuhast on võimalik fosfor eraldada.
It is BEMP to efficiently mechanically dewater the anaerobically stabilised sludge, e.g. by means of chamber filter presses, and then completely oxidise it in a mono-incineration plant (as detailed in the best available techniques reference documents according to the Industrial Emissions Directive).
See tehnika on kohaldatav haldusorganites, kes vastutavad reoveekäitluse eest, nii uute kui ka olemasolevate reoveepuhastite puhul.
The phosphorus contained in the ash of the incineration residue can be recovered.
Väikeste puhastite puhul võib mehaaniliselt veetustatud muda saata eraldi monopõletuskeskusesse, selle asemel et seda kohapeal põletada.
The technique is applicable to public administrations responsible for waste water management, both in new and existing waste water treatment plants.
i111) Protsent reoveepuhastis tekkinud reoveesettest, mis monopõletatakse (%)
In the case of small plants, the mechanically dewatered sludge can be sent to a separate central mono-incineration sludge plant instead of being incinerated on site.
i112) Protsent reoveepuhasti põletustuhas olevast fosforist, mis eraldatakse (%)
(i111) Percentage of the sewage sludge produced in the waste water treatment plant that is mono-incinerated (%)
Reoveepuhastite puhastatud heitvee kasutamise edendamine
(i112) Percentage of phosphorus present in the incineration ashes of the waste water treatment plant that is recovered (%)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub reoveepuhastite puhastatud taaskasutatava vee kasutamise edendamine.
Promoting the use of reclaimed water from waste water treatment effluents
Taaskasutatavat vett võib kasutada näiteks:
It is BEMP to promote the use of reclaimed water from waste water treatment effluents.
niisutamiseks, sealhulgas mittepõllumajanduslikuks niisutamiseks, näiteks parkides;
This can be used for, e.g.:
linnades otstarbeks, mis pole seotud joogiveega, näiteks tänavapuhastus, lume valmistamine lähedastele suusakuurortidele, WC loputusvesi üldkasutatavates hoonetes, avalikud purskkaevud;
irrigation, including non-agricultural irrigation, e.g. parks,
tööstuslikuks otstarbeks, nt jahutamiseks;
non-potable urban uses, such as street cleaning, snowmaking for adjacent ski resorts, toilet flushing in public buildings, public fountains,
põhjaveevarude taastamiseks.
industrial uses, e.g. cooling,
Kohalikud haldusorganid saavad tagada võimaluse tarvitada taaskasutatavat vett konkreetsetel viisidel, paigaldades reoveepuhastitesse vajalikud kolmanda astme puhastuse ja desinfitseerimissüsteemid.
groundwater recharging.
Seda tehes peavad kohalikud haldusorganid suhtlema asjakohaste sidusrühmadega (nt kohalikud põllumajandusettevõtjad, -ühistud), kes võivad olla huvitatud taaskasutatava vee kasutamisest.
Local public administrations can ensure the possibility to use the reclaimed water in some specific applications by fitting waste water treatment plants with the appropriate tertiary and disinfection treatment systems as needed.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis haldusorganites, kes vastutavad reovee puhastamise eest.
In the process, local public administrations need to engage with relevant stakeholders (e.g. local farmers, agricultural cooperatives) that may be interested in making use of the reclaimed water.
Vee taaskasutamine on eriti oluline veepuuduse all kannatavates piirkondades, kus see võib vähendada mõju veevarudele ning kus lisainvesteeringud ja käitamiskulud on majanduslikult otstarbekad.
This BEMP is applicable to all public administrations in charge of waste water treatment.
i113) Vaatlusalusel perioodil reovee puhastamisega toodetud taaskasutatava vee kogus (m3/aasta, m3/tund)
However, water reuse is particularly relevant in water-scarce areas, where it can reduce the impact on water resources and where the extra investments and operational costs are economically feasible.
i114) Taaskasutatava vee osakaal kogu puhastatud reovees (%)
(i113) Amount of reclaimed water produced from waste water treatment in a given time period (m3/year, m3/hour)
Kombineeritud kanalisatsioonivõrkude ülevoolu ning eraldi kanalisatsioonivõrkude sademevee säilitamine ja puhastamine
(i114) Percentage of reclaimed water out of the total waste water treated (%)
Kombineeritud kanalisatsioonivõrkude puhul on parim keskkonnajuhtimistava puhastada säilitusmahutite ülevoolu peente sõelade (4–6 mm) ja settemahutite abil ning – olenevalt puhastatava vee kvaliteedist – mullafiltrite või muude tehnikatega, millel on sarnane hõljuvaine, KHT, raskemetallide ja orgaaniliste saasteainete ärastamise efektiivsus.
Retention and treatment of overflows from combined sewer systems and of storm water from separate sewer systems
Eraldi kanalisatsioonivõrkude korral on parim keskkonnajuhtimistava puhastada sademevett olenevalt selle reostatusest ning juhtida kohe ära vaid see sademevesi, mille reostatus on olematu või väike.
In the case of combined sewers, it is BEMP to treat the overflow of the retention tanks, by means of fine screens (4-6 mm) and sediment tanks, and, depending on the water quality of the received water, by soil retention filters or other techniques with a similar suspended solids, COD, heavy metals and organic pollutants removal efficiency.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes, kes vastutavad reoveekäitluse ja linna äravoolusüsteemi eest.
In the case of separate sewers, it is BEMP to treat the storm water depending on its level of pollution, and directly discharge only storm water with no or low pollution.
i115) Kombineeritud kanalisatsioonivõrkude korral reoveepuhastitest veekogudesse suunatud saasteainete (hõljuvaine, KHT ja raskemetallid kokku) suhe kõigi heitkogustega (puhastatud reoveest ja sademevee ülevoolust) (%)
This BEMP is applicable to all local authorities responsible for waste water management and urban drainage.
i116) Eraldi kanalisatsioonivõrkude korral vett läbilaskmatu pinnasega saastunud alade osakaal, mille sademevett nõuetekohaselt puhastatakse (%)
(i115) For combined sewer systems, ratio of pollutants (total suspended solids, COD and heavy metals) discharged to water bodies from waste water treatment out of the total emissions (from treated waste water plus storm water overflows) (%)
Säästev äravoolusüsteem linnapiirkonnas
(i116) For separate sewer systems, percentage of contaminated impervious areas from which storm water is adequately treated (%)
Parimate keskkonnajuhtimistavade hulka kuulub kombineeritud või eraldi kanalisatsioonisüsteemidesse jõudva sademevee hulga vähendamine, parandades selleks vee imbumist pinnasesse (nt mulla katmise vähendamisega).
Sustainable urban drainage system
See võimaldab tagada, et ülevool tekib vaid väga tugevate vihmasadude korral ja et linnapiirkonna äravoolu hallatakse hästi, vältimaks asjaomaste saasteainete jõudmist suublasse.
It is BEMP to reduce the flow of storm water reaching combined and separate sewers by improving water infiltration into soil (e.g. reducing soil sealing).
Kohalikud omavalitsused saavad linnapiirkonna säästvat äravoolusüsteemi edendada kohaliku maakasutuspoliitika asjakohaste sätetega, mis põhinevad vesikonna tasandi terviklikul lähenemisel (vt punkt 3.4.3).
This allows the limiting of overflows to situations of very heavy rainfall and ensuring that all discharges of urban run-off are well managed in order to avoid relevant emissions of pollutants to the receiving water body.
See parim keskkonnajuhtimistava on kohaldatav kõigis kohalikes omavalitsustes, kes vastutavad linnapiirkonna äravoolusüsteemi ja maakasutuse planeerimise eest.
Local authorities can promote sustainable urban drainage by including appropriate provisions, based on a holistic approach at the river basin level, in the local policies for land use (see also Section 3.4.3).
Linnapiirkonna säästva äravoolusüsteemi meetmeid saab rakendada uute ja olemasolevate ehitusprojektide puhul.
This BEMP is applicable to all local authorities responsible for urban drainage and land use planning.
Olemasolevates hoonestatud piirkondades võib aga esineda piiranguid (nt ruumi puudumine kohalikuks infiltratsiooniks).
The sustainable urban drainage measures can be implemented in new and existing developments.
i76) tehisliku pinnase osakaal (st igasugused vett läbilaskmatud tehislikud alad: ehitised, teed, taimede ja veeta osad) omavalitsusüksuse territooriumil (km2 tehislik pinnas/km2 kogupindala)
However, in existing built areas there may be some constraints (e.g. lack of space available for local infiltration).
i117) Vihmavee, mis säilitatakse ja millel lastakse maapinda imbuda, aastane hinnanguline osakaal kogu hinnangulises vihmavee koguses, mis omavalitsusüksuse linnapiirkonnas sajab (%)
(i76) Percentage of artificial surfaces (i.e. any kind of impermeable built area: buildings, roads, any part with no vegetation or water) in the territory of the municipality (km2 of artificial surface/km2 of total surface)
Parimad keskkonnajuhtimistavad seoses keskkonnahoidlike riigihangetega