natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Directive does not include substantive provisions on open internet access or roaming and is without prejudice to the allocation of competences to national regulatory authorities in Regulation (EU) No 531/2012 of the European Parliament and of the Council and in Regulation (EU) 2015/2120.
Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
However, this Directive provides, in addition, for national regulatory authorities to be competent for assessing and monitoring closely market access and competition issues which potentially affect the rights of end-users to an open internet access.
Kui see on põhjendatud seetõttu, et selliste võrguelementide dubleerimine oleks majanduslikult ebatõhus või füüsiliselt raskendatud, võib sellised kohustused kehtestada elektroonilise side võrkude pakkujatele või juhtmestiku ja kaablite omanikele, kui ettevõtjad ei ole elektroonilise side võrkude pakkujad.
It should contribute to a better exchange of best practices between Member States and increase the transparency of the competitive or comparative selection procedures.
Kehtestatud juurdepääsutingimused võivad hõlmata erisätteid, mis käsitlevad juurdepääsu kõnealustele võrguelementidele ning seotud vahenditele ja seotud teenustele, läbipaistvust ja mittediskrimineerimist ning juurdepääsukulude jaotamist, mida on vajaduse korral kohandatud riskitegurite arvesse võtmiseks.
The Peer Review Process should not be a formal condition of national authorisation procedures.
Artiklites 75, 109 ja 116 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 20. detsembrist 2018.
In order to ensure increased coordinated availabilities of radio spectrum by 2020 to achieve very high speed fixed and wireless networks in the context of 5G, the 3,4-3,8 GHz and the 24,25-27,5 GHz bands have been identified by the RSPG as priority bands suitable to fulfil the objectives of the 5G Action Plan by 2020.
Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.
The 40,5-43,5 GHz and 66-71 GHz bands have also been identified for further study.
ITU-T Y.2617
Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2001,
on the promotion of the use of energy from renewable sources
taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council has been substantially amended several times.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ on korduvalt oluliselt muudetud.
In accordance with Article 194(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), promoting renewable forms of energy is one of the goals of the Union energy policy.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 194 lõikele 1 on taastuvate energiaallikate edendamine üks liidu energiapoliitika eesmärke.
That goal is pursued by this Directive.
Seda eesmärki püütakse saavutada käesoleva direktiiviga.
The Union's binding renewable energy target for 2030 and Member States' contributions to that target, including their baseline shares in relation to their national overall targets for 2020, are among the elements which have an overarching importance for the Union's energy and environmental policy.
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia ulatuslikumal kasutamisel on keskne tähtsus ka energiavarustuskindluse, taskukohase jätkusuutliku energia, tehnoloogilise arengu, uuendustegevuse ning tehnoloogia- ja tööstusalase juhtpositsiooni edendamisel, pakkudes samal ajal keskkonna-, sotsiaalset ja tervisekasu ning ulatuslikke tööhõive- ja regionaalarenguvõimalusi, eriti eraldatud ja maapiirkondades, või piirkondades või aladel, kus on väike rahvastikutihedus või kust tööstustootmine osaliselt mujale üle viiakse.
Other such elements are contained in the framework set out in this Directive, for instance, for the development of renewable heating and cooling and the development of renewable transport fuels.
Eelkõige energiatarbimise vähendamine, ulatuslikumad tehnoloogilised täiustused, stiimulid ühistranspordi kasutamiseks ja ühistranspordivõrgu laiendamiseks, energiatõhusate tehnoloogiate kasutamine ning taastuvenergia kasutamise edendamine elektrisektoris, kütte- ja jahutusektoris ning transpordisektoris on koos energiatõhususmeetmetega mõjusad vahendid, mille abil vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja liidu energiasõltuvust.
The increased use of energy from renewable sources also has a fundamental part to play in promoting the security of energy supply, sustainable energy at affordable prices, technological development and innovation as well as technological and industrial leadership while providing environmental, social and health benefits as well as major opportunities for employment and regional development, especially in rural and isolated areas, in regions or territories with low population density or undergoing partial deindustrialisation.
Oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsioonis „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ ja 23. juuni 2016. aasta resolutsioonis „Taastuvenergia kasutuselevõttu käsitlev arenguaruanne“ nõudis Euroopa Parlament enamat kui komisjoni ettepanekus ja Euroopa Ülemkogu järeldustes, rõhutades, et Pariisi kokkulepet ja viimasel ajal toimunud taastuvenergia tootmise tehnoloogiate kulude vähenemist arvesse võttes tuleks olla märksa ambitsioonikam.
Directive 2009/28/EC established a regulatory framework for the promotion of the use of energy from renewable sources which set binding national targets on the share of renewable energy in energy consumption and in the transport sector to be met by 2020.
Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt 32 % osakaal.
The Commission Communication of 22 January 2014 entitled ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’, established a framework for future Union energy and climate policies and promoted a common understanding of how to develop those policies after 2020.
Lisaks peaks komisjon hindama, kas nimetatud eesmärki tuleks suurendada, võttes arvesse taastuvenergia tootmiskulude olulist vähenemist ja liidu rahvusvahelisi kohustusi CO2-heite vähendamiseks, või energiatarbimise märkimisväärse vähenemise korral liidus.
The Commission proposed that the Union 2030 target for the share of renewable energy consumed in the Union should be at least 27 %.
Liikmesriigid peaksid oma lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades määrama kindlaks oma panused kõnealuse eesmärgi saavutamisse, järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1999 sätestatud juhtimisprotsessi.
That proposal was endorsed by the European Council in its conclusions of 23 and 24 October 2014, which indicated that Member States should be able to set their own, more ambitious, national targets in order to deliver their planned contributions to the Union 2030 target and exceed them.
Liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi kehtestamisega kannustataks ka edaspidi selliste tehnoloogialahenduste arendamist, mille abil toodetakse taastuvenergiat ja tagatakse investoritele kindlustunne.
In its resolutions of 5 February 2014 entitled ‘A 2030 framework for climate and energy policies’ and of 23 June 2016 entitled ‘The renewable energy progress report’, the European Parliament went further than the Commission proposal or the European Council conclusions, stressing that, in light of the Paris Agreement and the recent renewable technology cost reductions, it was desirable to be significantly more ambitious.
Liidu tasandil kindlaks määratud eesmärk võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust täita oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid võimalikult kulutõhusalt ning arvestades riigi konkreetset olukorda, energiaallikate jaotust ja taastuvenergia tootmise suutlikkust.
The ambition set out in the Paris Agreement as well as technological developments, including cost reductions for investments in renewable energy, should therefore be taken into account.
Kui see seda siiski on, peaksid asjaomased liikmesriigid võtma selle lähteosakaalu saavutamiseks määruse (EL) 2018/1999 kohased meetmed.
It is thus appropriate to establish a binding Union target of a share of at least 32 % of renewable energy.
Kui liikmesriik ei järgi oma lähteosakaalu 12 kuu pikkuse perioodi jooksul, peaks ta kõnealuse lähteosakaalu saavutamiseks võtma lisameetmeid 12 kuu jooksul nimetatud perioodi lõpust.
Member States should establish their contribution to the achievement of that target as part of their integrated national energy and climate plans pursuant to the governance process laid down in Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council.
Seetõttu ei saa lugeda, et asjaomane liikmesriik ei ole täitnud oma lähteosakaalu järgimise kohustust selle ajavahemiku jooksul, mil puudujääk tekkis.
The establishment of a binding Union renewable energy target for 2030 would continue to encourage the development of technologies which produce renewable energy and provide certainty for investors.
Nii 2020. kui ka 2030. aasta raamistik toetavad liidu keskkonna- ja energiapoliitika eesmärkide saavutamist.
A target defined at Union level would leave greater flexibility for Member States to meet their greenhouse gas reduction targets in the most cost-effective manner in accordance with their specific circumstances, energy mix and capacity to produce renewable energy.
Liikmesriigid peaksid võtma lisameetmeid juhul, kui taastuvenergia osakaal liidu tasandil ei vasta liidu trajektoorile taastuvenergia vähemalt 32 % osakaalu saavutamisel.
In order to ensure consolidation of the results achieved under Directive 2009/28/EC, the national targets set for 2020 should constitute Member States' minimum contributions to the new 2030 framework.
Määruse (EL) 2018/1999 kohaselt võib komisjon võtta eesmärgi saavutamise tagamiseks meetmeid liidu tasandil, kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel kindlaks, et eesmärgid ei ole piisavalt ulatuslikud.
Under no circumstances should the national shares of renewable energy fall below those contributions.
Kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete hindamisel kindlaks puudujäägi eesmärkide saavutamise osas, peaksid liikmesriigid kohaldama puudujäägi kõrvaldamiseks määruses (EL) 2018/1999 sätestatud meetmeid.
If they do, the relevant Member States should take appropriate measures as provided for in Regulation (EU) 2018/1999 to ensure that that baseline share is regained.
Selleks et toetada liikmesriikide ulatuslikke panuseid liidu eesmärgi saavutamisse, tuleks kehtestada finantsraamistik, mille eesmärk on hõlbustada liikmesriikides taastuvenergiaprojektidesse investeerimist muu hulgas rahastamisvahendite kasutamise kaudu.
If a Member State does not maintain its baseline share over a 12-month period, it should, within 12 months of the end of that period, take additional measures to regain that baseline share.
Komisjon peaks keskenduma vahendite eraldamisel sellele, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulu, kuna selline kulu mõjutab oluliselt taastuvenergiaprojektide maksumust ja konkurentsivõimet, ning et arendada tehniliselt võimalikuks ja majanduslikult jõukohaseks taastuvenergia suuremaks kasutuselevõtuks vajalikku põhitaristut (nagu ülekande- ja jaotusvõrgutaristu, arukad võrgud ja ühendused).
Where a Member State has effectively taken such additional measures and has fulfilled its obligation to regain the baseline share, it should be deemed to have complied with the mandatory baseline share requirements under this Directive and under Regulation (EU) 2018/1999 for the entire period in question.
Komisjon peaks hõlbustama parimate tavade vahetamist riiklike või piirkondlike pädevate asutuste või organite vahel, näiteks korrapäraste kohtumiste kaudu, et teha kindlaks ühine lähenemisviis, mille alusel edendada kulutõhusate taastuvenergiaprojektide suuremat kasutuselevõttu.
The Member State in question cannot therefore be considered to have failed to fulfil its obligation to maintain its baseline share for the period in time where the gap occurred.
Komisjon peaks kannustama ka investeerimist uude, paindlikku ja puhtasse tehnoloogiasse ning töötama läbipaistvate kriteeriumide ja usaldusväärsete turu hinnasignaalide alusel välja asjakohase strateegia sellise tehnoloogia kasutuselt kõrvaldamiseks, mis ei aita heiteid vähendada ega võimalda piisavat paindlikkust.
Both the 2020 and 2030 frameworks serve the environmental and energy policy objectives of the Union.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1099/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ ning direktiivis 2009/28/EÜ on kehtestatud eri liiki taastuvatest energiaallikatest toodetud energia määratlused.
Member States should take additional measures in the event that the share of renewable energy at Union level does not meet the Union trajectory towards the renewable energy target of at least 32 %.
Energia siseturgu käsitlevas liidu õiguses on kehtestatud määratlused elektrisektori jaoks üldiselt.
Under Regulation (EU) 2018/1999 the Commission may take measures at Union level in order to ensure achievement of the target if an ambition gap is identified by the Commission during the assessment of the integrated national energy and climate plans.
Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane kasutada kõnealuseid määratlusi ka käesolevas direktiivis.
If the Commission identifies a delivery gap during its assessment of the integrated national energy and climate progress reports, Member States should apply the measures provided for in Regulation (EU) 2018/1999 to close that gap.
Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat ehk taastuvelektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud taastuvelektri kasutuselevõtmise edendamise tõhusaks vahendiks.
In order to support Member States' ambitious contributions to the Union target, a financial framework aiming to facilitate investments in renewable energy projects in those Member States should be established, including through the use of financial instruments.
Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist.
The Commission should focus the allocation of funds on the reduction of the cost of capital of renewable energy projects since such cost has a material impact on the cost of renewable energy projects and on their competitiveness, as well as on the development of essential infrastructure for an enhanced technically feasible and economically affordable uptake of renewable energy such as transmission and distribution grid infrastructure, intelligent networks and interconnections.
Sel eesmärgil on järjest enamates liikmesriikides toetus kasutusel kujul, mille puhul antakse toetust lisaks turul teenitud tulule, ning vajaliku toetuse taseme kindlaksmääramiseks luuakse turupõhiseid süsteeme.
The Commission should facilitate the exchange of best practices between the competent national or regional authorities or bodies, for instance through regular meetings, to find a common approach to promote a higher uptake of cost-efficient renewable energy projects.
Koos meetmetega, mida võetakse selleks, et kohandada turgu taastuvenergia suureneva osakaaluga, on selline toetus peamine element taastuvelektri turu lõimimise suurendamiseks, võttes seejuures arvesse väike- ja suurtootjate erinevat suutlikkust reageerida turusignaalidele.
The Commission should also encourage investments in new, flexible and clean technologies, and establish an adequate strategy to manage the retirement of technologies which do not contribute to the reduction of emissions or deliver sufficient flexibility, based on transparent criteria and reliable market price signals.
Väikesemahulised käitised võivad olla väga kasulikud selleks, et suurendada taastuvenergiaprojektide omaksvõttu üldsuse poolt ja tagada nende projektide elluviimine, eelkõige kohalikul tasandil.
Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council, Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC of the European Parliament and of the Council, and Directive 2009/28/EC established definitions for different types of energy from renewable sources.
Väikesemahuliste käitiste kaasamise tagamiseks võib osutuda vajalikuks eritingimuste (sealhulgas soodustariifide) kehtestamine, et tagada kulutasuvus kooskõlas elektriturgu käsitleva liidu õigusega.
Union law on the internal market for energy establishes definitions for the electricity sector in general.
Väikesemahulise käitise mõiste määratlus toetuse saamise puhul on oluline investoritele õiguskindluse tagamiseks.
In the interests of clarity and legal certainty it is appropriate to apply those definitions in this Directive.
Väikesemahulise käitise mõiste on määratletud riigiabi normides.
Support schemes for electricity from renewable sources or ‘renewable electricity’ have been demonstrated to be an effective way of fostering deployment of renewable electricity.
ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt on komisjonil ainupädevus hinnata, kas riigiabi meetmed, mida liikmesriigid võivad kehtestada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutuselevõtuks, sobivad kokku siseturuga.
If and when Member States decide to implement support schemes, such support should be provided in a form that is as non-distortive as possible for the functioning of electricity markets.
Nimetatud hindamist tehakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel ja kooskõlas asjaomaste sätete ja suunistega, mida komisjon võib sel eesmärgil vastu võtta.
To that end, an increasing number of Member States allocate support in a form by means of which support is granted in addition to market revenues and introduce market-based systems to determine the necessary level of support.
Käesolev direktiiv ei piira ELi toimimise lepinguga komisjonile antud ainupädevust.
Together with steps by which to make the market fit for increasing shares of renewable energy, such support is a key element of increasing the market integration of renewable electricity, while taking into account the different capabilities of small and large producers to respond to market signals.
Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia tuleks kasutusele võtta võimalikult väikeste kuludega tarbijatele ja maksumaksjatele.
Small-scale installations can be of great benefit to increase public acceptance and to ensure the rollout of renewable energy projects, in particular at local level.
Liikmesriigid peaksid toetuskavade väljatöötamisel ja toetuse eraldamisel püüdma kasutuselevõtuga seotud süsteemi üldkulusid minimeerida, tehes samas jõupingutusi CO2-heite vähendamiseks, eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandus.
In order to ensure participation of such small-scale installations, specific conditions, including feed-in tariffs, might therefore still be necessary to ensure a positive cost-benefit ratio, in accordance with Union law relating to the electricity market.
Paljudel juhtudel on turupõhised mehhanismid, nagu hankemenetlus, osutunud konkurentsipõhistel turgudel toetuskulude vähendamise tõhusateks vahenditeks.
The definition of small-scale installations for the purposes of obtaining such support is important to provide legal certainty for investors.
Erijuhtudel ei pruugi aga hankemenetlus tingimata viia tõhusa hinna leidmiseni.
State aid rules contain definitions of small-scale installations.
Kulutõhususe tagamiseks ja üldiste toetuskulude minimeerimiseks võib seetõttu osutuda vajalikuks tasakaalustatud erandite kaalumine.
Pursuant to Article 108 TFEU, the Commission has exclusive competence to assess the compatibility of State aid measures with the internal market which the Member States may put in place for deployment of energy from renewable sources.
Eelkõige tuleks liikmesriikidel lubada teha hankemenetluse ja otseturunduse kasutamise suhtes erandeid väikesemahuliste käitiste ja näidisprojektide puhul, et võtta arvesse nende piiratumat suutlikkust.
That assessment is carried out on the basis of Article 107(3) TFEU and in accordance with the relevant provisions and guidelines which the Commission may adopt to that effect.
Kuna komisjon hindab taastuvenergia toetuse kokkusobivust siseturuga igal üksikjuhul eraldi, peaksid sellised erandid olema kooskõlas komisjoni värskeimates keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunistes sätestatud asjaomaste künnistega.
This Directive is without prejudice to the Commission's exclusive competence granted by the TFEU.
Suunistes aastateks 2014–2020 on nendeks künnisteks hankemenetluste ja otseturunduse kasutamise suhtes tehtavate erandite korral vastavalt 1 MW (ja tuuleenergia puhul 6 MW või kuus tootmisüksust) ning 500 kW (ja tuuleenergia puhul 3 MW või kolm tootmisüksust).
Electricity from renewable sources should be deployed at the lowest possible cost to consumers and taxpayers.
Hankemenetluste tõhususe suurendamiseks, et viia üldised toetuskulud miinimumini, peaksid hankemenetlused olema mittediskrimineerival viisil avatud põhimõtteliselt kõigile elektritootjatele, kes toodavad elektrienergiat taastuvatest energiaallikatest.
When designing support schemes and when allocating support, Member States should seek to minimise the overall system cost of deployment along the decarbonisation pathway towards the objective of a low-carbon economy by the year 2050.
Liikmesriigid võivad oma toetuskavade väljatöötamisel piirata hankemenetluste kohaldamist konkreetsete tehnoloogiatega, kui see on vajalik selleks, et vältida mitteoptimaalseid tulemusi võrkude piirangute ja stabiilsuse, süsteemi lõimimise kulude, energiaallikate jaotuse mitmekesistamise vajaduse ning tehnoloogiaga kaasnevate pikaajaliste võimaluste osas.
Market-based mechanisms, such as tendering procedures, have been demonstrated to reduce support cost effectively in competitive markets in many circumstances.
Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta paremini ühendatud energia siseturu ja piisava toetuse olulisust, selleks et lõimida eri liiki taastuvenergia üha kasvavad mahud ja seeläbi võimaldada liidul täita seatud eesmärk olla energiasektoris toimuva ülemineku teerajaja.
However, in specific circumstances, tendering procedures may not necessarily lead to efficient price discovery.
Seetõttu on energialiidu potentsiaali maksimaalseks ärakasutamiseks oluline kiiremas korras parandada ühendatust ja teha edusamme Euroopa Ülemkogu eesmärkide saavutamiseks.
Balanced exemptions may therefore need to be considered to ensure cost-effectiveness and minimise overall support cost.
Taastuvate energiaallikate toetuskavade väljatöötamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse olemasolevat kestlikku biomassivaru ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ kehtestatud ringmajanduse ja jäätmehierarhia põhimõtteid, et vältida asjatuid moonutusi tooraineturul.
In particular, Member States should be allowed to grant exemptions from tendering procedures and direct marketing to small-scale installations and demonstration projects in order to take into account their more limited capabilities.
Eelistatuimad valikud peaksid olema jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt.
Since the Commission assesses the compatibility of support for renewable energy with the internal market on a case-by-case basis, such exemptions should comply with the relevant thresholds set out in the latest Commission Guidelines on State aid for environmental protection and energy.
Liikmesriigid peaksid hoiduma sellistest toetuskavadest, mis on vastuolus jäätmekäitluse eesmärkidega ja mis tooksid kaasa ringlusse võetavate jäätmete ebatõhusa kasutamise.