natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Company
Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.
Definitive dumping margin
Muud koostööd teinud äriühingud
Jinhua Vision Industry Co., Ltd and Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.
Kõik teised äriühingud
Other cooperating companies
KAHJU
INJURY
Pärast ajutise määruse ja saadud märkuste avaldamist kontrollis komisjon täiendavalt samasuguse toote teatavate liidu tootjate olukorda, kes olid teatanud asjaomase toote impordist, nagu on viidatud ajutise määruse põhjendustes 130–132.
Definition of the Union industry and Union production
Kooskõlas alusmääruse artikli 4 lõike 1 punktiga a tegi komisjon kindlaks, et kuus äriühingut, mida peeti esialgu liidu tootmisharu osaks, tuleks liidu tootmisharu määratluse alt välja jätta.
Following the publication of the provisional Regulation and comments received, the Commission further examined the situation of certain Union producers of the like product which had reported imports of the product concerned as referred to in recitals (130) to (132) of the provisional Regulation.
Pärast märkuste esitamist hindas komisjon uuesti nende kuue äriühingu olukorda ning tegi järelduse, et huvi, mida esindas nende imporditegevus, ületas huvi, mida esindas nende tootmistegevus.
In accordance with Article 4(1)(a) of the basic Regulation, the Commission established that six companies initially considered to be part of the Union industry should be excluded from the definition of the Union Industry.
Selle tulemusena jättis ta need kuus äriühingut liidu tootmisharu määratluse alt välja.
Following comments, the Commission reassessed the situation of those six companies and concluded that the interest represented by their import activity exceeded the interest represented by their production activity.
Arvestades, et kuus liidu tootjat jäeti liidu tootmisharu määratluse alt välja, moodustavad ülejäänud 31 tootjat liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
As a result, it excluded those six companies from the definition of Union industry.
Turuosa, toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu, tööhõive ja tootlikkusega seotud kahjunäitajad vaadati vastavalt läbi, nagu on kirjeldatud põhjendustes 106, 113 ja 121.
Given that six Union producers were excluded from the Union industry definition, the remaining 31 producers constitute the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
Liidu tarbimine
The injury indicators for market share, production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, employment and productivity were revised accordingly, as described under recitals (106), (113) and (121).
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 133–135 esitatud järeldused.
In the absence of any comments with respect to the Union consumption, the Commission confirmed its conclusions set out in recitals (133) to (135) of the provisional Regulation.
Pärast ajutise määruse avaldamist kordas CCCME oma taotlust, et kaebuse esitaja esitatud allikas ja üksikasjalik ekspordistatistika tuleks avalikustada, ning kordas oma väidet, et kaebuse esitaja poolt asjaomase toote kindlaks tegemiseks järgitud meetodi kirjeldus ei ole piisavalt üksikasjalik.
Imports from the PRC
CCCME ei esitanud mingeid uusi ega täiendavaid argumente nende väidete toetuseks, mida juba käsitleti ajutise määruse põhjendustes 143–148.
Following the publication of the provisional Regulation, the CCCME repeated its request that the source and the detailed exports statistics submitted by the Complainant be disclosed and reiterated its claim that the description of the methodology followed by the Complainant to identify the product concerned was not sufficiently detailed.
Seepärast lükati need väited tagasi.
The CCCME did not provide new nor additional arguments in support of those claims, which were already addressed in recitals (143) to (148) of the provisional Regulation.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist tahtis CCCME teada, miks Hiina impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa püsis muutumata hoolimata sellest, et kuus tootjat jäeti põhjenduses 82 osutatud liidu tootmisharu määratlusest välja.
Those claims were therefore rejected.
Sellega seoses märgitakse, et turuosa arvutatakse protsendina liidu kogutarbimisest.
Following final disclosure, the CCCME questioned why – despite the removal of six producers from the definition of the Union industry referred to in recital (82), the market share of Chinese imports and imports from other third countries remained unchanged.
Nagu on märgitud põhjenduses 84, ei ole liidu tarbimist pärast ajutise määruse avaldamist läbi vaadatud.
In that respect, it is noted that the market share is calculated as a percentage of total Union consumption.
Seepärast jäid ka Hiinast pärit impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosad samaks.
As stated in recital (84), Union consumption was not revised since the publication of the provisional Regulation.
Üks sõltumatu importija väitis, et HRVst pärit impordi hindade langus ei tulenenud ebaausatest kaubandustavadest, vaid liitiumi maksumuse vähenemisest ning intensiivsest konkurentsist, et võita turuosa liidus.
Therefore, the market shares of Chinese imports and imports from other third countries remained unchanged as well.
Samas ei selgitanud ta, kuidas need muutused muudaksid kehtetuks mis tahes järelduse, mis on sätestatud ajutises määruses, eriti dumpingut puudutava järelduse.
One unrelated importer claimed that the decrease in prices of imports from the PRC was not due to unfair trade practices but to the decrease in the cost of lithium and the intense competition to win market share in the Union.
Väide lükati seepärast tagasi ning ajutise määruse põhjendustes 151–158 esitatud põhjendused jäeti samaks.
However, it did not explain how these developments would invalidate any of the findings laid out in the provisional Regulation, notably the finding of dumping.
CCCME ja mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjon on teinud Hiina impordi keskmise hinna arengu hindamisel vea, väites, et see oli märgatavalt väiksem liidu tootjate ja kolmandate riikide tootjate keskmise hinna arengust.
The claim has therefore to be rejected and the reasoning in recitals (151) to (158) of the provisional Regulation is upheld.
Need isikud väitsid, et Hiina importtoodete keskmised hinnad ei saanud kajastada võimalikku allalöömist, kuna ei tehtud sarnaste toodete analüüsi, mis oleks lähtunud tootetüübist.
The CCCME and some exporting producers claimed that the Commission had wrongly assessed the evolution of the average price of Chinese imports by observing that it was markedly below the average price of Union producers and third countries.
Nad väitsid, et komisjon peaks tunnistama, et Hiina importtoodete keskmise hinna alanemine võis samahästi kajastada muutust tootevalikus.
Those parties claimed that the average price of Chinese imports disclosed nothing about potential undercutting in the absence of a ‘like-for-like analysis’, namely an analysis on the basis of the product type.
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 154, nõustub komisjon, et tootevaliku muutumine võib mõjutada HRVst pärit importtoodete keskmise hinna arengut.
They claimed that the Commission should acknowledge that a declining average price of Chinese imports may well just reflect a change in product mix.
Samas jääb kehtima see, et HRVst pärit impordi keskmised hinnad on olnud pidevalt ja märkimisväärselt allpool mis tahes muudest tarneallikatest saadud toodete keskmisi hindasid, hoolimata kontekstist, milles CCCME väidab, et asjaomase toote kvaliteet paranes ja see liikus kõrgema hinna segmentidesse.
As indicated in recital (154) of the provisional Regulation, the Commission agrees that a change in product mix may influence the evolution of the average price of imports from the PRC.
Lisaks tuleks seda langussuundumust käsitada seoses sarnaste toodete analüüsidega, mille tulemusel tehti järeldused hinna olulise allalöömise ja dumpingu kohta.
However, it remains that the average prices of imports from the PRC have been constantly and significantly below the average prices from any other source of supply despite a context in which the CCCME itself claims that the product concerned improved in quality and expanded to higher price segments.
Hindade allalöömise arvutuste puhul väitis üks Hiina eksportiv tootja, kellel on liidus seotud importijad, et komisjon oleks pidanud kasutama oma impordi puhul teatatud CIF-väärtuseid, mitte kasutama arvestuslikku CIF-väärtust.
In addition, this declining trend has to be considered in relation with the like-for-like analyses which led to findings of substantial undercutting and dumping.
Ta väitis, et tuleks avalikustada meetod, mida kasutati hinna allalöömise arvutustes CIF-väärtuse kindlaksmääramiseks.
With regard to undercutting calculations, one Chinese exporting producer with related importers in the Union claimed that the Commission should have used the reported CIF values of its imports instead of using a constructed CIF value.
Ta väitis ka seda, et komisjon on nimetatud meetodit kasutades viinud oma hinnad kunstlikult tasemeni, mis kehtib liidu piiril, kus ta ei konkureeri liidu tootjatega.
It claimed that the methodology used to determine the CIF value used in the undercutting calculations should be disclosed.
Ta väitis lisaks, et see meetod tekitas erinevuse kaubandustasandi puhul, mis muutis hinnavõrdluse ebaõiglaseks.
It also claimed that by using such methodology, the Commission had artificially brought its prices to Union's border's level which is not the point where it competes with Union producers.
Esiteks märgib komisjon, et ta on kõikidele asjaomastele isikutele ja sealhulgas kõnealusele Hiina eksportivale tootjale nõuetekohaselt teatavaks teinud hindade allalöömise arvutamiseks kasutatud metoodika (liidu tootmisharu ühikuhinda võrreldi iga eksportiva tootja iga tootetüübi ühikuhinnaga ja saadud erinevus korrutati eksportiva tootja eksporditud kogusega).
It further submitted that such methodology introduced a difference in level of trade which made the price comparison unfair.
Teiseks lükati tagasi sama väide, mille kõnealune Hiina eksportiv tootja esitas dumpingu arvutamisel kasutatava ekspordihinna arvestuse kohta, nagu on märgitud põhjenduses 75.
First, the Commission notes that it has duly disclosed to all parties concerned, including the Chinese exporting producer in question, the methodology used for the undercutting calculation (the Union industry's unit price was compared with the unit price of each exporting producer per product type and the difference was multiplied by the exporting producer's exported quantity).
Tegelikult peab komisjon samadel põhjustel, nimelt seetõttu, et CIF-hinna arvestus ei muuda müügi kaubandustasandit, mis on endiselt peamiselt (tavaliselt üle 85 %) jaemüüjad, tagasi lükkama ka hinna allalöömise arvutuse väite.
Second, the same claim concerning the construction of the export price of that Chinese exporting producer for the dumping calculation was rejected as set out in recital (75).
Lisaks ei saa komisjon hinna allalöömise arvutamisel kasutada esitatud CIF-hindasid, sest aluseks olev müük toimus seotud isikute vahel.
In fact, for the same reasons, namely the construction of the CIF price does not change the level of trade of the sale, which remains predominantly (typically above 85 %) to retailers, the Commission also has to reject the claim for the undercutting calculation.
Lisaks ei tõendanud kõnealune Hiina eksportiv tootja, kuidas need hinnad saaksid olla usaldusväärsed, arvestades seda suhet.
Finally, the Commission cannot use for the undercutting calculation the reported CIF prices because the underlying sales took place between related parties.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama huvitatud isik põhjenduses 90 kirjeldatud väidet.
In addition, the Chinese exporting producer in question did not establish how those prices could be reliable despite this relationship.
Komisjon tuletab meelde, et seoses hinna allalöömise marginaali kindlaksmääramisega ei ole alusmääruses ette nähtud konkreetset metoodikat.
Following final disclosure, the same interested party repeated the claim described in recital (90).
Komisjonil on seega selle teguri hindamisel ulatuslik kaalutlusõigus.
The Commission recalls that, as far as the determination of the undercutting margin is concerned, the basic Regulation does not prescribe a specific methodology.
Kaalutlusõigust piirab vajadus tagada, et järeldused põhineksid otsesel tõendusmaterjalil ja et uurimine oleks objektiivne, nagu on nõutud alusmääruse artikli 3 lõikes 2.
The Commission therefore enjoys a wide margin of discretion in assessing that factor.
Samuti tuleks meenutada, et alusmääruse artikli 3 lõikes 3 on konkreetselt sätestatud, et olulise hinna allalöömise olemasolu tuleb uurida dumpinguhinnaga impordi tasandil, mitte mis tahes järgneva edasimüügihinna tasandil liidu turul.
That discretion is limited by the need to base conclusions on positive evidence and to make an objective examination, as required by Article 3(2) of the basic Regulation.
Seega rääkides hinna (eelkõige ekspordihinna) allalöömise arvutamisel kasutatavatest elementidest, peab komisjon välja selgitama liidu turul liidu tootjate konkureerimise tegeliku või võimaliku alguspunkti.
It should also be recalled that Article 3(3) of the basic Regulation specifically provides that the existence of significant price undercutting has to be examined at the level of the dumped imports, and not at the level of any subsequent resales price on the Union market.
Alguspunktiks on tegelikult esimese sõltumatu importija ostuhind, kuna sellel äriühingul on põhimõtteliselt valik osta kas liidu tootmisharult või kolmandate riikide tarnijatelt.
On that basis, when it comes to the elements taken into account for calculation of undercutting (in particular the export price), the Commission has to identify the first point at which competition takes (or may take) place with Union producers in the Union market.
Hinnang peaks lähtuma ekspordihinnast liidu tollipiiril, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga.
That point is in fact the purchasing price of the first unrelated importer because that company has in principle the choice to source either from the Union industry or from overseas suppliers.
Seotud importijate kaudu toimuva eksportmüügi puhul peaks võrdlus olema õige pärast seda, kui kaup ületab liidu piiri, mitte turustusahela hilisemas etapis, näiteks kaupade müümisel lõppkasutajale.
That assessment should be based on the export price at the Union frontier level which is considered to be a level comparable to the Union industry ex-works price.
Seega võttes aluseks dumpingumarginaali arvutamisel kasutatava analoogse lähenemisviisi, on ekspordihinna arvutamise aluseks esimesele sõltumatule kliendile edasimüügi hind, mida on nõuetekohaselt kohandatud alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel.
In the case of export sales via related importers, the point of comparison should be right after the good crosses the Union border, and not at a later stage in the distribution chain, e.g. when selling to the final user of the good.
Kuna see artikkel on alusmääruse ainus artikkel, milles antakse juhiseid ekspordihinna arvutamiseks, on selle kohaldamine analoogia põhjal põhjendatud.
Thus, by analogy with the approach followed for the dumping margin calculations, the export price is constructed on the basis of the resale price to the first independent customer duly adjusted pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation.
Selline lähenemisviis tagab järjekindluse ka juhtudel, kui eksportiv tootja müüb tooteid otse sõltumatule kliendile (importijale või lõppkasutajale), sest sellisel juhul ei kasutataks edasimüügihindu juba nende määratlusest lähtudes.
As that article is the only article in the basic Regulation which gives guidance on the construction of the export price, the application thereof by analogy is justified.
Teistsuguse lähenemisviisi puhul diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid üksnes nende poolt kasutatava müügikanali alusel.
That approach also ensures coherence in cases where an exporting producer is selling the goods directly to an unrelated customer (whether importer or final user) because, under that scenario, resale prices would not be used by definition.
Komisjon arvab, et hindade allalöömise arvutuste jaoks asjakohase impordihinna kehtestamist ei peaks mõjutama see, kas eksport liitu toimub seotud või sõltumatutele ettevõtjatele.
A different approach would lead to discrimination between exporting producers based solely on the sales channel that they use.
Meetodid, mida komisjon kasutas, tagavad, et mõlemal juhul kindlustatakse võrdne kohtlemine.
The Commission considers that the establishment of the relevant import price for undercutting calculations should not be influenced by whether the exports are made to related or independent operators in the Union.
Seetõttu on usaldusväärse CIF-hinna väljaselgitamisel põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi lahutamine sõltumatutele klientidele edasimüügi hinnast, et oleks võimalik õiglane võrdlus.
The methodology followed by the Commission ensures that both circumstances receive equal treatment.
Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.
Therefore, in order to allow for a fair comparison, a deduction of SG&A and profit from the resale price to unrelated customers made by the related importer is warranted in order to arrive to a reliable CIF price.
CCCME ja neli Hiina eksportivat tootjat väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 157 esitatud kaubandustasandi kohandamise väite tagasilükkamisel ei võetud arvesse algseadme kliendile müümise tasandi hinnaerinevusi.
The Commission, therefore, rejected that claim.
Need huvitatud isikud väitsid, et õiglane hinnavõrdlus eeldaks ülespoole korrigeerimist, et kajastada algseadme kliendile ja oma kaubamärgi all müümise juurdehindlust pärast importi.
The CCCME and four Chinese exporting producers claimed that the rejection of their claim for a level of trade adjustment under recital (157) of the provisional Regulation did not address the difference of prices arising at the level of OEM customers.
Sama väide tõstatati uuesti ka pärast avalikustamist.
Those interested parties submitted that a fair price comparison required an upward adjustment to reflect the mark-up of OEM customers and brand owners post-importation.
Komisjon analüüsis, nagu juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 157, kaubandustasandi kohandamisega seotud väidet ning tegi järelduse, et puuduvad järjepidevad ja silmapaistvad hinnaerinevused algseadmete valmistaja ja kaubamärgiomaniku müügi puhul liidus.
The same argument was also raised again after disclosure.
Hiina impordihinna ülespoole kohandamine kaubamärki omavate importijate juurdehindluse võrra, mis väidetavalt kajastab kaubandustasandi erinevust, nõrgendaks uurimisel tehtud järeldust, et puuduvad järjepidevad ja silmapaistvad hinnaerinevused algseadmete valmistaja ja kaubamärgi omaniku müügi vahel liidus.
The Commission considered, as already explained in recital (157) of the provisional Regulation, the claim for an adjustment of the level of trade and concluded that there is no consistent and distinct price difference for OEM and brand owner sales in the Union.
Seetõttu lükati väide tagasi.
Adjusting upwards the Chinese import price by the brand importers mark-up allegedly reflecting a difference in level of trade would undermine the investigation's finding that there is no consistent and distinct price difference for OEM and brand owner sales in the Union.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas Giant väite seoses tavapäraste tollimaksude arvutamisega juhul, kui importijateks on seotud äriühingud.
Thus, the claim was rejected.
Ta väits, et tavapärase tollimaksu summa peaks põhinema tegelikul CIF-väärtusel, mitte arvutatud CIF-väärtusel.
Following provisional disclosure, Giant made a claim concerning the calculation of the conventional customs duty in case of imports by related companies acting as an importer.
Hinna allalöömise läbivaadatud marginaalid jäid vahemikku 16,2–43,2 %, nagu on esitatud tabelis 2.
They argued that the amount for the conventional customs duty should be based on the actual CIF value, not the constructed CIF value.
Tabel 2
The revised undercutting margins ranged from 16,2 % to 43,2 % as indicated in Table 2.
Hinna allalöömise marginaalid
Table 2
Hinna allalöömise marginaal
Undercutting margins
Kuna HRVst pärineva impordi kohta muid märkusi ei esitatud ning arvestades põhjenduses 99 esitatud allalöömisarvutuste läbivaatamist, kinnitas komisjon kõik muud ajutise määruse põhjendustes 136–157 esitatud järeldused.
Undercutting margin
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
In the absence of any other comments with respect to the imports from the PRC and further to the revision of the undercutting calculations set out in recital (99), the Commission confirmed all other conclusions set out in recitals (136) to (157) of the provisional Regulation.
Üldised märkused
Economic situation of the Union industry
Pärast ajutise määruse avaldamist väitis üks importija, et komisjon peaks selgitama, kuidas ta sai tulemlikkuse näitajad ja kuidas ta neid hindas, sest ajutises määruses avaldatud näitajad ei vastanud valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud näitajatele.
General remarks
Eelkõige märkis ta, et mitte ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei olnud teatanud tootmise ja müügi vähenemisest.
Following the publication of the provisional Regulation, one importer claimed that the Commission should explain how it obtained and estimated the performance indicators since those provided in the provisional Regulation did not align with the figures provided by the sampled Union producers.
Komisjon viitab ajutise määruse põhjendusele 162, kus ta selgitas, et makromajanduslikud näitajad ei tuginenud üksnes teabele, mida koguti valimisse kaasatud liidu tootjatelt, vaid ka turuteabele, mille esitas Euroopa Jalgrattatööstuse Konföderatsioon (Confederation of the European Bicycle Industries, edaspidi „CONEBI“), ja impordistatistikale.
In particular, it pointed out that none of the sampled Union producers had reported a decline in production and sales.
Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 163, kasutas komisjon tarbimise puhul näitajat, mille esitas CONEBI ja mida kontrollis komisjon.
The Commission refers to recital (162) of the provisional Regulation where it explained that macro-indicators were not only based on information gathered from the sampled Union producers but also from the market information submitted by the Confederation of the European Bicycle Industries (‘CONEBI’) and import statistics.
Liidu tootmisharu müügimahu saamiseks arvati import kogutarbimise näitajast maha.
As explained in recital (163) of the provisional Regulation, the Commission used for consumption the figure submitted by CONEBI and verified by the Commission.
Toodangu mahtu hinnati valimisse kaasatud liidu tootjate asjakohaste müügimahu ja toodangu suhtarvude alusel.
The Union industry's sales volume was obtained by deducing imports from the total consumption figure.
Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 164, järgis komisjon meetodit, mida kirjeldati kaebuses ning mida ei kommenteeritud selle uurimise ajal.
The production was estimated on the basis of the relevant ratios of sales and production verified at the sampled Union producers.
Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 159–166.
As stated in recital (164) of the provisional Regulation, the Commission followed the methodology described in the complaint and which was not commented upon during this investigation.
Makromajanduslikud näitajad
In the absence of other comments, the Commission confirmed recitals (159) to (166) of the provisional Regulation.
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Macroeconomic indicators
Pärast seda, kui teatavad äriühingud jäeti liidu tootmisharu määratluse alt välja, nagu on selgitatud põhjendustes 80–83, vaadati toodangut, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendusastet liidus käsitlevad arvandmed läbi, nagu on esitatud tabelis 3.
Production, production capacity and capacity utilisation
Tabel 3