natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An amount of EUR 473607 coming from the recovery of 2017 surplus is added to the amount of EUR 39260364 entered in the budget.
Sellel on neli sammast:
Regulation (EC) No 401/2009 of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network (OJ L 126, 21.5.2009, p. 13).
töötada kohaliku, piirkondliku, riigi ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna esindajate ja otsusetegijate jaoks välja suutlikkust suurendavad vahendid, millega anda suuniseid keskkonnamaksude reformides osalemiseks;
This appropriation is intended to cover the financial contribution provided by the LIFE sub-programme for Environment to the European Solidarity Corps in line with its general and specific objectives.
teha kindlaks, kuidas on viies teemavaldkonnas võimalik sidusrühmi kaasata, ja koostada keskkonnareformidega seotud sidusrühmade võimalike tegevuste kohta kuni 2030. aastani ulatuvad tegevuskavad.
This appropriation is intended to cover payments in respect of commitments remaining to be settled from previous years and resulting from the general objectives of the previous LIFE programmes and from other programmes and general actions based on the Community environmental action programme.
See hõlmaks nii Euroopa tasandit kui ka teatavat valikut liikmesriikidest (nt kolm liikmesriiki iga teemavaldkonna kohta);
Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (OJ L 103, 25.4.1979, p. 1).
korraldada projekti viie teemavaldkonnaga seotud strateegilisi kohtumisi, mille eesmärk on muuta tegevuskavad täpsemaks ning soodustada otsusetegijate ja kodanikuühiskonna esindajate osalemist keskkonnamaksude kehtestamisel ja eelarvereformis;
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p. 7).
uurida eri laadi toetusi, mida makstakse reformide puhul, mis aitavad majandust keskkonnasäästlikumaks muuta, sh rahalised toetused, maksuvabastused (nt äriühingute vabastamine tulumaksust) ja subsideeritud laenud.
Regulation (EC) No 1655/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE) (OJ L 192, 28.7.2000, p. 1).
See hõlmab modelleerimisanalüüsi selliste küsimuste kohta nagu toetusreformi optimaalne kujundamine ja selle tõttu kahju kannatavatele asjaosalistele kahju hüvitamine.
Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme (OJ L 242, 10.9.2002, p. 1).
22. oktoobril 2014. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) nr 1143/2014 (edaspidi „invasiivsete võõrliikide määrus“), mille kohaselt invasiivne võõrliik tähendab „võõrliiki, mille puhul on leitud, et selle sissetoomine või levimine ohustab bioloogilist mitmekesisust ja sellega seotud ökosüsteemi teenuseid või avaldab neile kahjulikku mõju“.
Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest focus) (OJ L 324, 11.12.2003, p. 1).
Invasiivsed võõrliigid on üks peamine bioloogilise mitmekesisuse vähenemise põhjuseid.
Regulation (EC) No 614/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE+) (OJ L 149, 9.6.2007, p. 1).
Nende põhjustatud kulu Euroopa majandusele on hinnanguliselt vähemalt 12 miljardit eurot aastas.
This pilot project will create a representative butterfly (Lepidoptera) monitoring network across the Union and a suite of Lepidoptera indicators, thus helping to improve the targeting and efficiency of conservation measures under Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p. 7) (the Habitats Directive), and also monitor the biodiversity impact of the greening of the Common Agricultural Policy (CAP), ensuring payments to farmers for maintaining Natura 2000 areas in good condition, climate change and European sectoral and land use policies in general.
Invasiivsete võõrliikide määrusega kehtestatakse kogu liitu hõlmav süsteem selle probleemi lahendamiseks.
Rationale
Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 võttis komisjon 13. juulil 2016 vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja (edaspidi „liidu nimekiri“).
The pilot project will develop a suite of Union Lepidoptera indicators which can help improve conservation measures and assess progress in implementing Union policies and legislation such as the Union Biodiversity Strategy to 2020 and the Habitats Directive.
See on loetelu prioriteetsetest liikidest, mille negatiivse mõju vältimiseks, vähendamiseks või leevendamiseks on vaja võtta liidu tasandi meetmeid.
Besides providing a highly relevant indicator for measuring progress in terms of managing and restoring Natura 2000 sites, it will also contribute to monitoring progress on Target 3 of the Union Biodiversity Strategy, which aims to increase the contribution of agriculture and forestry to maintaining and enhancing biodiversity.
Nimekirja kantud liikide suhtes peavad liikmesriigid rakendama järgmisi meetmeid: 1) vältimine; 2) varajane avastamine ja kiire hävitamine ning 3) ohjamine, kui liik on juba laialt levinud.
In particular, the pilot project will deliver a representative indicator to help monitor the impact of the CAP on grassland biodiversity.
Liidu nimekirja kantud invasiivsete võõrliikide kontroll ja ohjamine võib avaldada pikaajalist mõju väga paljudele loomadele ja tekitab seepärast muret seoses loomade heaoluga, peegeldades avalikkuse üha suuremat muret selle pärast, et invasiivsed võõrpäritoluga loomad on aistimisvõimelised olendid, ning üldisemalt kodanikuühiskonna suurenevat huvi loomade humaanse kohtlemise vastu.
It will also provide data to produce a climate change indicator, thereby contributing to the ongoing revision of climate change adaptation strategies.
Nagu on selgelt märgitud invasiivsete võõrliikide määruses, võib võõrliikide ohjamiseks kasuta mitteletaalseid meetodeid: „kõik looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide hävitamise, populatsiooni vähendamise või piiramisega seotud liikmesriigid ja ettevõtjad peaksid võtma vajalikud meetmed, et säästa loomi protsessist tulenevast valust, ängist ja kannatustest […] Kaaluda tuleks mitteletaalseid meetodeid“.
Indicators will also be possible for woodland, wetland and urban habitats.
Siiski jääb iga liikmesriigi otsustada, milliseid „kohalikele tingimustele vastavaid“ meetmeid kasutada.
Such indicators are needed for tracking and stimulating progress towards the Union and global headline biodiversity target for 2020 and the Sustainable Development Goals.
Mitteletaalseid ja humaanseid meetodeid kasutatakse harva, sest need on halvasti välja töötatud ja neid ei tunta Euroopas kuigi hästi.
The project is highly policy-relevant and can provide several benefits at Union level, such as linking science and policy and strengthening the evidence and knowledge base for Union policy-making; linking the efforts of citizens and volunteers with policy makers in Member States where this has not been a tradition; increasing professional opportunities for young people across Europe and increasing their skills; and linking knowledge across the environment and agriculture sectors, and involving climate change researchers and policy makers.
Kooskõlas invasiivsete võõrliikide määruses kindlaks määratud strateegilise lähenemisviisiga käsitletakse kavandatavas katseprojektis liikmesriikide vajadusi kohaldada tõhusaid, ohutuid ja humaanseid meetodeid invasiivsete võõrliikide ohjamiseks ja nende laiema leviku takistamiseks, kasutades humaanseid meetmeid kui elujõulisi, sotsiaalselt aktsepteeritavaid meetodeid võõrliikide populatsioonide suuruse ja kasvu kontrolli all hoidmiseks.
It can help to raise the profile of biodiversity and the importance of agricultural policy and practice to biodiversity recovery and contribute to the ongoing discussion on innovative agro-ecology approaches, paving the way for sustainable innovation in agriculture and measuring the effectiveness of payments for greening and sustainability improvement.
Katseprojektiga luuakse linna õhukvaliteedi andurite võrgustik (tahked osakesed, NO2, süsinikmonooksiid (CO) ja must süsinik) ning rakendatakse tõhustatud kvaliteedihindamise ja -kontrolli strateegiaid, et koguda andurite võrgustikust usaldusväärseid andmeid.
Currently, agricultural Natura 2000 areas have the lowest conservation status; this project can further assist with improving the implementation of the Habitats Directive and stimulating further actions to improve the conservation status of Natura 2000 Lepidoptera and the habitats on which they depend, specifically by enabling better targeting of CAP pillar 2 funds and ensuring that Natura 2000 payments are effective and sufficient so that farmers are better incentivised to protect the areas and the species they support.
Andurite võrgustik koosneb nii püsi- kui ka teisaldatavatest anduritest.
It will complement the existing farmland birds indicators as it will be more sensitive in describing what high habitat quality means and the condition of ecosystems.
Andurite võrgustik parandab andmete kättesaadavust kohaliku õhu kvaliteedi ja inimeste kokkupuutumise kohta saasteainetega, sest ruumiline ja ajaline resolutsioon võrreldes traditsiooniliste mõõtesüsteemidega (seirejaamad) on suurem.
Moreover, it replaces an ad hoc approach to Lepidoptera monitoring and indicator reporting with a sustainable system that covers more Member States, has more records and is more representative, in order for it to be more widely accepted.
Kuna aga õhukvaliteedi andurite täpsus on väiksem, on vaja rakendada tõhustatud kvaliteedi hindamise ja kontrollimise strateegiad.
This coherent project will enable the development of a system for collecting and recording validated Lepidoptera data at European level so as to allow cost-effective and regular updating of a grassland butterfly indicator and other indicators.
Uurimisprojektis töötatakse välja ja rakendatakse veebipõhiselt individuaalsete õhukvaliteedi andurite kalibreerimismenetlused.
This will be a significant improvement on the current approach.
Samuti demonstreeritakse ainulaadset hübriidset lähenemisviisi, milles ühendatakse suure resolutsiooniga modelleerimine suure resolutsiooniga seirega, et parandada kvaliteedi tagamise ja kontrolli menetlusi ning muuta võrgustikust saadavad andmed lõppkokkuvõttes usaldusväärsemaks.
It involves the development and construction of a well-designed database with processes for collating systematic records of Lepidoptera numbers along a fixed route or transect (a methodology already agreed with European Environment Agency (EEA)) from more countries and a process for regularly compiling and updating a suite of Lepidoptera indicators.
Lisaks töötatakse välja ja rakendatakse võrgustiku optimeerimise menetlused, et tagada maksimaalne võrgu toimimine.
The project will enable new monitoring schemes to be set up in some Member States where there is none at present and contribute to building capacity.
Valitud andureid katsetatakse ja luuakse kalibreerimisalgoritmid.
This will involve, inter alia, finding citizen volunteers, training them, giving them some support and enabling them to report their findings cost-effectively.
Näidatakse andurite toimimist enne kasutuselevõtmist (nt andurite kalibreerimismudelite väljatöötamine) ning ka meetodeid, mida rakendatakse kasutuselevõtuetapi jooksul andurite toimimise kontrollimiseks.
Validation and quality control can be effectively achieved in those Member States with modest support for knowledgeable part-time coordinators.
Lisaks tegeletakse võrgu- ja toiteallika küsimustega.
This will increase opportunities and skills for young people.
Projekt hõlmab ka asjade interneti andurite võrgustiku ühendamist või sulandamist õhukvaliteedi modelleerimise rakendustega.
As a result of this project we will have a greatly improved Union network for monitoring lepidopterans, more transects walked each year, more Member States and more citizens involved in monitoring, and a suite of Lepidoptera indicators and a comprehensive database that can provide a valuable resource for researchers, policy makers and evaluators.
Mudeliahel võib olla õhukvaliteedi andurite võrgustiku jaoks sõltumatu teabeallikas, mille abil saab teha kindlaks vigased andurisõlmed või mis aitab tagada kalibreerimisraamistiku.
Results will be used to inform policy debates, improve policy implementation and raise the profile of biodiversity and ecosystem services, including pollination services.
Lisaks paljastab andmete rohkus andurite võrgustikust puudusi modelleerimises, mille tulemuseks on parem kokkupuute hindamine.
Main tasks of the project
Andurisüsteemi määratlemine ja prototüüpide väljatöötamine (andurite valik ja kalibreerimine) põhineb esialgu olemasoleval asjade interneti võrgustikul ühes liidu linnas.
Objective 1
Kokku võetakse süsteem kasutusele kolmes liidu linnas.
Constructing a unified, high-quality database and automated data entry system.
Endine punkt 34 02 77 04
Expected results
Selle projektiga demonstreeritakse looduspõhiseid lahendusi (tehismärgalad/sademeveekaevud), mis aitavad leevendada kliimamuutuste ja inimeste poolse maakasutuse mõju vee kogusele (üleujutused ja põuad) ja kvaliteedile (toitained, pestitsiidid) põllumajanduspiirkondades.
A unified database of validated and standardised Lepidoptera counts from across searchable European monitoring schemes producing regular reports on Lepidoptera indicators and enriching research, which will directly contribute to the integrated spatial data infrastructure for natural capital developed by the EEA, the Joint Research Centre, Eurostat and DG Environment.
Veeringlus on põllumajanduspiirkondades ohus, samas kui põllumajandustegevus sõltub vee kättesaadavusest.
Main activities:
Seetõttu keskendutakse selles projektis lahendustele, mis leevendaksid põllumajandusega tegelejate ja maaelanike vee kättesaadavuse probleeme, vähendades samas põllumajandustavade mõju allavoolu asuvatel valgaladel.
producing an effective database for Lepidoptera monitoring records which can produce a suite of Lepidoptera indicators;
Uuritavad küsimused on järgmised:
establishing legal data sharing agreements with existing monitoring schemes to clarify intellectual property rights and rights of access to data;
Kuidas saavad looduspõhised lahendused aidata leevendada hüdroloogilisi nähtusi, nt üleujutusi ja põuda põllumajanduspiirkondades?
gathering data annually from existing monitoring schemes, validating counts and populating databases;
Kuidas saaks nende looduspõhiste lahendustega aidata leevendada hüdroloogilisi probleeme valgalade tasandil?
developing an online data entry system and allowing countries to submit data efficiently and in a standard format (NB: some existing schemes are also adopting such a system);
Kuidas aitavad need lahendused vähendada vee reostamist põllumajandusaladelt, näiteks toitaineid, pestitsiide, setteid ja raskmetalle?
providing training for monitoring scheme volunteers in using the online data entry system;
Millised on kavandatavate lahenduste majanduslikud kulud ja kasu?
providing tools for calculating national Lepidoptera population trends;
Millised on nende looduspõhiste lahendustega seotud muud ökosüsteemiteenused ja milliseid poliitilisi/riiklikke meetmeid tuleks nende kasutamiseks võtta?
making the records available for research as appropriate.
Selles projektis valiti välja kolm katseuuringute piirkonda.
Objective 2
Igas piirkonnas on loodud koostöökorraldus kohalike põllumajanduslike teadusasutustega, kes rakendavad looduspõhiseid lahendusi olemasolevates jälgitavates (heide ja reostus esimese/teise astme vooluveekogudes) põllumajanduspiirkondades.
Supporting and developing a unified, sustainable and cost-effective European monitoring network based on trained volunteer recorders, supported by new coordinators, together with local access to the online data recording system.
Modelleerimine põhineb katsealade kombineeritud andmetel.
Expected results:
Katsetüüpide demonstreerimine: iga piirkonna jaoks luuakse neli sadeveekogu/tehismärgala prototüüpi (kokku 12), mis erinevad suuruse ja väljavoolumehhanismi ning asukoha/valgala suuruse poolest.
Increased opportunities for young people to become involved in a European-level project of practical value and policy importance, increasing their skills and employability and creating new jobs requiring coordination, data management and people skills and professional knowledge.
Mõju kogusele (üleujutused, alusvool) ja kvaliteedile (toitained, pestitsiidid, saasteained, põhjasete) hinnatakse valgalade tasandil.
Activities:
Modelleerimine põhineb olemasolevatel mudelitel, kuid vaja on täiendavat kalibreerimist ja valideerimist.
ensuring that existing Lepidoptera monitoring schemes contribute data to the central database: Belgium, Spain, Estonia, Finland, France, Germany, Ireland, Lithuania, Luxembourg, Netherlands, Slovenia, Sweden and the UK;
Modelleerimise tulemused peaksid keskenduma vajalikule tihedusele, et saavutada valgala tasandil hea seisund.
supporting further development and improving the quality and sustainability of a number of existing and fledgling schemes, especially by adding transects, improving frequency of recording and recruiting more volunteers and supporting coordinators (e.g. in France, Slovenia, Estonia, Lithuania and Spain);
Majanduslik elujõulisus: eri prototüüpide majanduslikku elujõulisust hinnatakse esitluse ja modelleerimise tulemuste põhjal.
working with partners and other key stakeholders, including national parks, where appropriate, to help set up new monitoring schemes in at least six of the following countries: Austria, Czechia, Italy, Portugal, Romania, Slovakia, Hungary, Poland, Bulgaria, Croatia, Greece, Cyprus, Malta, Denmark and Latvia;
Kvantifitseeritakse kulud ja kasu ning hinnatakse täiendavate ökosüsteemiteenuste kompenseerimise mehhanisme.
providing training and essential translations and facilitating learning among volunteers;
Arengukavad põhinevad piirkondlikel tasuvusanalüüsidel ja majanduslikel vahenditel, sealhulgas vee vastupanuvõime kavade maksumus.
providing feedback to volunteers and coordinators in the form of annual newsletters and by organising biennial meetings to co-ordinate efforts, share best practice and nurture long-term volunteer engagement.
Lahendused ennetavad veeringluse reostumist ning hoiavad ära reostamise reovee kaudu.
Objective 3
Saadavat kasu võrreldakse alternatiivsete ja täiendavate võimalustega.
Producing policy-relevant Lepidoptera indicators for a range of habitats, analysing results and disseminating findings to policy makers and the public.
Katsealade ja piirkondade valimisel võetakse arvesse asjaomaseid Interregi ja muid liidu projekte.
A suite of policy-relevant Lepidoptera indicators for different habitats within the Union and Europe as a whole.
Järjest rohkem liidu linnu ja piirkondi on võtnud viimastel aastatel sõidukite osas kasutusele vähese saastega piirkonna poliitika.
A series of reports which interpret the significance of Lepidoptera indicators and trends.
Paljud sellised poliitikameetmed põhinevad Euro-klassifikatsioonil või sõidukite tüübikinnituse aastal.
Increased understanding among policy makers of the impact of their policies on lepidopterans, ecosystems and their services, including pollination services.
Vähese saastega piirkonna poliitika rakendamisel esineb tavaliselt kolm probleemi.
Adoption by the Union and other European institutions of Lepidoptera as indicators; sharing of best practice; and improved awareness amongst the public.
Esiteks on pelgalt Euro-klassifikatsioonil või sõidukite tüübikinnituse ajal põhinev vähese saastega piirkonna poliitika küsitava keskkonnatõhususega.
Development of specific indicators which can be used for result-based schemes.
Sõltumatute osaliste tehtud katsed näitavad, et kõige rohkem saastavate Euro 6 diiselmootoriga sõidukite NOx-heide on suurem kui mõnel Euro 4 või 5 sõidukil.
developing automated systems for producing annual indicators and trends in different habitats and groups of species.
Sõidukite heitkoguste taseme testimine, mida tehakse PEMSi (emission analytics) või kaugseire (CONOX-programm) abil, näitab, et Euro 5 ja Euro 6 (enne tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste mõõtmist) sõidukite NOx heide on tavatingimustes endiselt märkimisväärselt suurem kui laboris tehtud katsete puhul.
Initial selection: grassland, woodland, wetland, urban areas and climate change;
Alles alates 1. septembrist 2017 kasutatakse heitestandardi Euro 6d mõõtmiseks uutele sõidukiliikidele tüübikinnituse andmisel tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid.
producing a European Lepidoptera indicator to help improve the implementation of the Habitats Directive and attain Favourable Conservation Status (FCS) for Natura 2000 Lepidoptera species and their habitats;
Teiseks tekitavad eri linnades ja/või ELi liikmesriikides kehtivad erinevad vähese saastega piirkonna piirangud ja linnaaladele juurdepääsu poliitika Euroopa sõidukijuhtide jaoks järjest rohkem segadusse ajavaid ja tõenäoliselt ka kulukaid olukordi, kuna sõidukijuhid peavad järgima erinevaid eeskirju ning omandama igas sellises piirkonnas erinevaid märgiseid või lubasid.
producing reports on the European grassland butterfly indicator covering more countries and helping, inter alia, to monitor the impact of the CAP on biodiversity, including the new approach on result-based schemes;
Kolmandaks on linnadel sõltuvalt vähese saastega piirkondade korraldusest ja rakendamisest raske tagada, et teistes liikmesriikides registreeritud sõidukid vastaksid vähese saastega piirkonna nõuetele.
producing reports on Lepidoptera trends in woodland, wetland and urban habitats;
Võimalik lahendus nendele probleemidele on ülimalt vähesaastavate sõidukite kava väljatöötamine, millega määratakse kindlaks sõidukid, mille NOx-heide (ja võimalik et ka muude saasteainete heited) on vähene.
showing how Lepidoptera communities are responding to rising temperatures and climate change;
Selline kava võimaldaks liikmesriikidel, piirkondadel ja linnadel töötada välja ja peenhäälestada vähese saastega piirkondade piirangud, mis on tulemuslikumad kui Euro-klassifikatsioonil või sõidukite tüübikinnituse ajal põhinevad piirangud.
disseminating results to relevant institutions, including the Union, the Council of Europe, the Berne Convention and the United Nations Convention on Biological Diversity, and influencing policy debates and action at Union and national levels;
Ülimalt vähesaastavate sõidukite kava võiks pakkuda liikmesriikidele, piirkondadele ja linnadele juurdepääsu ühtlustatud süsteemile.
working with representatives involved with other invertebrate groups to share knowledge and contribute to a Union pollinator initiative;
hinnata võimalusi kasutada ülimalt vähesaastavate sõidukite kava (sh märgist) selliste autode puhul, mis vastavad tavapärasel kasutamisel Euro 6 heite piirnormidele, mida katsetati PEMSi abil tegelikes liiklustingimustes (RDE-katsega), sh tüübikinnituse käigus (Euro 6d TEMP või hiljem), või mis on pärast moderniseerimist vastavalt sertifitseeritud;
disseminating the results more widely to the public via websites and social media.
hinnata selliste sõidukite sertifitseerimise ja seire võimalusi;
Objective 4— Project management and administration
hinnata võimalust luua Euroopa teabevahetussüsteem (nt mis seotakse EUCARISe vahetusplatvormiga), mis hõlmaks ka andmebaasi, kuhu oleksid sisestatud kõik registreeritud ülimalt vähesaastava sõiduki märgise saanud autod.
managing the project to ensure delivery of the above and produce annual progress reports;
Võimalikud partnerid:
establishing contracts to deliver the above components;
uurimisinstituudid, mis tegutsevad sõidukite heitkoguste valdkonnas (nt TNO, JRC);
administering finances for the project on a sound basis and publishing annual financial reports;
sõidukijuhtide organisatsioonid (nt ADAC, ANWB);
producing annual progress reports and evaluating impacts.
moderniseerimisettevõtete ühendused (nt CLEPA, ERECA);