natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This includes:
Parim keskkonnajuhtimistava on rakendada valgalapõhiseid põllumajandusmeetmeid, mis on kavandatud kogu valgala tasandil eesmärgiga minimeerida toitainete, põllumajanduskeemiatoodete, setete ja haigusetekitajate ärakandest tulenevat veereostust.
establishing buffer strips, i.e. areas adjacent to watercourses without fertiliser applications and agrochemical operations; in particular, establishing buffer strips with trees or wild grasses to provide maximum biodiversity benefit and enhance run-off water interception;
Need hõlmavad järgmist:
establishing integrated constructed wetlands at strategic catchment locations to intercept run-off water flow;
luuakse puhverribad, st vooluveekogude äärsed alad, kus ei kasutata väetist ega põllumajanduskeemiatooteid; eelkõige rajatakse puude ja metsikute kõrrelistega puhverribad, et tuua võimalikult suurt kasu elurikkuse seisukohast ja parandada äravooluvee kinnipüüdmist;
setting up site-appropriate drainage systems taking into account the soil type and hydrological connectivity with water bodies;
strateegilistes valgala asukohtades rajatakse lõimitud tehismärgalad, et takistada äravooluveevoogu;
identifying signs of soil erosion and compaction by visual inspection of the field;
luuakse asukohale sobivad kuivendussüsteemid, võttes arvesse mullatüüpi ja veeühendust veekogudega;
contributing to setting up a catchment level management plan, including coordination of land management across farms.
põllu visuaalse kontrolli põhjal tehakse kindlaks mulla erosioonile ja tihenemisele viitavad märgid;
Catchment-sensitive farming is broadly applicable to all farm types.
aidatakse kasutusele võtta valgalatasandi majandamiskava, koordineerides sealhulgas põllumajandusettevõtete vahel maa majandamist.
It is more easily applicable in smaller catchment areas typically involving fewer land owners.
Valgalapõhist põllumajandust võib üldiselt rakendada igat liiki põllumajandusettevõtetes.
The practical implementation of this BEMP will also depend upon the governance structure for the river basin district where the farm may be located.
Seda on hõlpsam rakendada väiksemates valgalades, mis hõlmavad üldjuhul vähem maaomanikke.
(i5) Stream total nitrogen and/or nitrate concentration (mg N, NO3/l)
Selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamine praktikas sõltub ka põllumajandusettevõtte asukohaks oleva valgalapiirkonna juhtimise struktuurist.
(i6) Stream suspended solid concentration (mg/l)
n5) Vooluveekogu üldlämmastikusisaldus ja/või nitraatioonisisaldus (mg N, NO3/l).
(i7) Width of buffer strips (m)
n6) Vooluveekogu hõljuvainete sisaldus (mg/l).
(b4) Farmers work collaboratively with neighbouring farmers and river basin managers from relevant authorities to minimise risk of water pollution, for example through the establishment of strategically located integrated constructed wetlands.
n7) Puhverribade laius (m).
(b5) Buffer zones comprising of at least 10 m in width are established adjacent to all surface watercourses, in which no tillage or grazing operations are carried out.
v4) Põllumajandustootjad teevad koostööd naabruses tegutsevate põllumajandustootjatega ja asjakohaste ametiasutuste vesikonnahaldajatega, et viia veereostuse risk miinimumini, näiteks rajades strateegilisse asukohta lõimitud tehismärgalad.
Landscape level biodiversity management
v5) Kõigi pinnaveekogude äärde rajatakse vähemalt kümne meetri laiused puhvertsoonid, kus ei toimu mullaharimist ega karjatamist.
BEMP is to devise and implement a biodiversity action plan that supports natural habitats and local biodiversity and includes measures such as:
Elurikkuse haldamine maastiku tasandil
applying integrated farm management that considers biodiversity at the farm and landscape level;
Parim keskkonnajuhtimistava on koostada ja rakendada elurikkuse tegevuskava, millega toetatakse looduslikke elupaiku ja kohalikku elurikkust ning mis sisaldab näiteks järgmisi meetmeid:
developing habitat networks around and between farms contributing to the creation of ‘biological corridors’ that connect areas of significant biodiversity;
põllumajandusettevõtte lõimitud juhtimine, milles võetakse arvesse elurikkust põllumajandusettevõtte ja maastiku tasandil;
taking marginal agricultural land out of production and encouraging the regeneration of natural habitats;
elupaikade võrgustike rajamine põllumajandusettevõtete ümber ja vahel, mis aitab luua olulise elurikkusega alasid ühendavad nn bioloogilised koridorid;
reducing conversion of wild habitat to agriculture and protecting priority areas, such as watersheds, forest fragments, rivers and wetlands;
põllumajandustootmiseks vähem sobiva maa tootmisotstarbel kasutamise lõpetamine ja looduslike elupaikade uuenemise soodustamine;
taking special account of biodiversity in the management of high nature value grasslands, ponds, streams and ditches; for instance, avoiding the creation of new ponds in flower-rich wetland areas, reducing grazing on grassland when most of the plants are flowering (e.g. from May to June), preserving nesting habitats for farmland birds.
looduslike elupaikade põllumajandusmaaks muutmise vähendamine ning esmatähtsate alade, nagu valgalade, metsatukkade, jõgede ja märgalade kaitsmine;
The principles of this BEMP are applicable to all farm types, sizes and locations.
suure loodusliku väärtusega rohumaade, tiikide, ojade ja kraavide majandamisel erilise tähelepanu pööramine elurikkusele; näiteks välditakse uute tiikide loomist lillerohketel märgaladel, vähendatakse rohumaadel karjatamist enamiku taimete õitsemise ajal (st maist juunini) ja säilitatakse põllulindude pesitsuspaiku.
Usually extensive farms (such as organic agriculture producers) give more prominence to these measures, but more intensive farms can also implement actions contributing to these objectives.
Selle parima keskkonnajuhtimistava põhimõtteid võib rakendada igat liiki ja suurust ning igasuguse asukohaga põllumajandusettevõtetes.
In any case, the specific measures to be included in the action plan strongly depend on local circumstances, the labour costs as well as the business model and intensity level of the farm.
Tavaliselt on sellised meetmed tähtsamal kohal ekstensiivpõllumajandusettevõtetes (nt mahetootjate puhul), kuid nimetatud eesmärke saavutada aitavaid meetmeid võivad rakendada ka intensiivpõllumajanduslikumad ettevõtted.
(i8) Nutrient application rate (kg N/P/K/ha/year)
Igal juhul sõltuvad tegevuskavasse lisatavad konkreetsed meetmed suuresti kohalikest oludest, tööjõukuludest ning põllumajandusettevõtte ettevõtlusmudelist ja intensiivsustasemest.
(i9) Average livestock number per hectare
n8) Toiteelementide lisamise määr (kg N/P/K/ha/aasta).
(i10) Locally important species abundance (No of key species/m2)
n9) Keskmine põllumajandusloomade arv hektari kohta.
(b6) A biodiversity action plan is implemented on the farm, to maintain and enhance the number and abundance of locally important species.
n10) Kohaliku tähtsusega liikide rohkus (oluliste liikide arv/m2).
Energy and water efficiency
v6) Põllumajandusettevõttes rakendatakse elurikkuse tegevuskava kohaliku tähtsusega liikide arvu ja rohkuse säilitamiseks ja suurendamiseks.
BEMP is to devise and implement appropriate plans to monitor and manage energy and water use within the farm.
Energia- ja veetõhusus
The key characteristics of such plans are summarised below, separately for energy and water.
Parim keskkonnajuhtimistava on koostada asjakohased kavad põllumajandusettevõttes energia- ja veetarbimise jälgimiseks ja juhtimiseks ning neid rakendada.
Energy:
Selliste kavade põhijooned on esitatud kokkuvõtlikult allpool energia ja vee kohta eraldi.
BEMP is to implement an energy management plan for the entire farm based on total energy use mapped across major energy-using processes, including indirect energy use, with targets for energy use reduction.
Energia:
Examples of measures that can be included in the plan are:
parim keskkonnajuhtimistava on rakendada kogu põllumajandusettevõtet hõlmavat energiajuhtimiskava, mis põhineb kõigi peamiste energiatarbimisega seotud protsesside kohta kindlaks tehtud energia kogutarbimisel, sh kaudne energiatarbimine, ja mis sisaldab energiatarbimise vähendamise eesmärke.
calculation of farm-level total energy use by hectare, livestock unit or tonne of produce and use of these energy intensity metrics for benchmarking;
Kava võib sisaldada näiteks järgmisi meetmeid:
metering and recording energy use at the process level on at least a monthly basis for all major energy-using processes; using electricity sub-meters to individually measure processes such as milk cooling and lighting;
põllumajandusettevõtte tasandil energia kogutarbimise arvutamine hektarite, loomühikute või toodangu tonnide kaupa ja nende energiamahukusparameetrite kasutamine tulemuste võrdlemiseks;
estimation of the indirect energy use of the farm, i.e. the energy used to manufacture inputs used on the farm (such as feed or fertilisers);
kõigi peamiste energiatarbimisega seotud protsesside puhul vähemalt korra kuus energiatarbimise mõõtmine ja ülestähendamine protsessi tasandil; alamarvestite kasutamine üksikute protsesside (nt piima jahutamine ja valgustus) elektritarbimise mõõtmiseks;
application of green procurement principles to energy-using equipment and to the energy supply, such as purchase of energy-efficient equipment and certified renewable energy;
põllumajandusettevõtte kaudse energiatarbimise ehk ettevõttes kasutatavate sisendite (nt sööda ja väetiste) tootmiseks tarbitava energiakoguse hindamine;
use of heat exchange and heat recovery systems where feasible (e.g. milk chillers);
keskkonnahoidliku hanke põhimõtete järgimine energiat tarbivate seadmete puhul ja energiaga varustamisel, nt energiatõhusate seadmete ja sertifitseeritud taastuvenergia ost;
integration of renewable energy generation in buildings and/or on land within the farm (e.g. installation of solar thermal systems, photovoltaic panels, wind turbines, boilers fuelled with sustainably harvested biomass).
võimaluse korral soojusvahetus- ja soojustagastussüsteemide (nt piimajahutid) kasutamine;
Water:
põllumajandusettevõttes asuvates hoonetes ja/või seal asuval maal taastuvenergia tootmise võimaldamine (nt päikeseenergiasüsteemide, päikesepaneelide, tuulegeneraatorite ja säästvalt saadud biomassil töötavate katelde paigaldamine).
BEMP is to implement a water management plan for the entire farm based on total water use mapped across major water-using processes, including indirect water consumption with targets for reducing abstracted water.
Vesi:
calculation of the total water use from different sources (potable water, abstracted fresh water, reclaimed water, etc.) per hectare, livestock unit or tonne of produce and use of these metrics for benchmarking;
parim keskkonnajuhtimistava on rakendada kogu põllumajandusettevõtet hõlmavat veemajanduskava, mis põhineb kõigi peamiste veetarbimisega seotud protsesside kohta kindlaks tehtud vee kogutarbimisel, sh kaudne veetarbimine, ja mis sisaldab ammutatava vee vähendamise eesmärke.
separate metering and recording of water use for animal housing operation, animal watering and crop irrigation, by source, on at least a monthly basis via appropriate water sub-meters;
eri allikatest pärit vee (joogivesi, ammutatud puhas vesi, puhastatud vesi jne) kogutarbimise arvutamine hektarite, loomühikute või toodangu tonnide kaupa ja nende parameetrite kasutamine tulemuste võrdlemiseks;
estimation of the indirect water use on the farm, i.e. the water needed to produce the raw materials used on the farm (such as imported feed for livestock);
loomapidamishoonete käitamise, loomade jootmise ja põllumajanduskultuuride kastmisega seotud veetarbimise eraldi mõõtmine ning ülestähendamine allikate kaupa vähemalt korra kuus, kasutades asjakohaseid vee alamarvesteid;
rainwater storage and use for animal watering, animal washing and/or irrigation.
põllumajandusettevõtte kaudse veetarbimise ehk ettevõttes kasutatava toorme (nt sissetoodud loomasööda) tootmiseks vajaliku veekoguse hindamine;
The BEMP is broadly applicable to all farm types.
vihmavee kogumine ja kasutamine loomade jootmiseks ja pesemiseks ja/või niisutamiseks.
However, the outlined actions (both for energy and water management) are likely to be more easily applicable to those farms, which are usually large farms, that already have in place monitoring systems and thus have the possibility to develop and implement more detailed plans.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võib üldiselt rakendada igat liiki põllumajandusettevõtetes.
(i11) Final energy use within the farm (kWh or ldiesel per hectare)
Kirjeldatud meetmeid (nii energiajuhtimise kui ka veemajanduse vallas) on siiski tõenäoliselt hõlpsam rakendada sellistes (üldjuhul suurtes) põllumajandusettevõtetes, kus juba kasutatakse jälgimise süsteeme ning kus on seega võimalik välja töötada ja rakendada üksikasjalikumaid kavu.
(i12) Farm water use efficiency (m3 per hectare and year or per livestock unit or tonne of produce)
n11) Energia lõpptarbimine põllumajandusettevõttes (kWh või ldiisel hektari kohta).
(b7) An energy management plan is implemented and revised every five years, including: (i) mapping of direct energy use across major energy-using processes; (ii) mapping of indirect energy use via fertiliser and animal feed consumption; (iii) benchmarking of energy use per hectare, livestock unit or tonne of produce; (iv) energy efficiency measures; (v) renewable energy measures.
n12) Põllumajandusettevõtte veetarbetõhusus (m3 hektari ja aasta või loomühiku või toodangu tonni kohta).
(b8) A water management plan is implemented and revised every five years, including: (i) mapping of direct water consumption by source across major processes; (ii) benchmarking of water consumption per hectare, livestock unit or tonne of produce; (iii) water efficiency measures; (iv) rainwater harvesting.
v7) Rakendatakse ja iga viie aasta tagant vaadatakse läbi energiajuhtimiskava, mis hõlmab järgmist: i) kõigi peamiste energiatarbimisega seotud protsesside puhul tehakse kindlaks otsene energiatarbimine; ii) tehakse kindlaks väetiste ja loomasööda kasutamisega seotud kaudne energiatarbimine; iii) tehakse hektari, loomühiku või toodangu tonni kohta tarbitava energiakoguse võrdlusanalüüs; iv) rakendatakse energiatõhususmeetmeid; v) rakendatakse taastuvenergia meetmeid.
Waste management
v8) Rakendatakse ja iga viie aasta tagant vaadatakse läbi veemajanduskava, mis hõlmab järgmist: i) kõigi peamiste protsesside puhul tehakse kindlaks otsene veetarbimine allikate kaupa; ii) tehakse hektari, loomühiku või toodangu tonni kohta tarbitava veekoguse võrdlusanalüüs; iii) rakendatakse veetõhususmeetmeid; iv) kogutakse vihmavett.
BEMP is to implement in-house waste management practices following the waste management hierarchy.
Jäätmekäitlus
These include:
Parim keskkonnajuhtimistava on rakendada ettevõttesiseseid jäätmekäitlustavasid, tuginedes jäätmekäitlushierarhiale.
avoiding the generation of waste whenever possible;
Need hõlmavad järgmist:
anaerobic digestion or composting of organic waste wherever possible;
võimaluse korral jäätmetekke vältimine;
careful handling of hazardous chemicals and their packaging: fully emptying out packaging, segregation at source and correct storage of these hazardous wastes;
võimaluse korral orgaaniliste jäätmete anaeroobne kääritamine või kompostimine;
careful handling and storage of manure and slurries.
ohtlike kemikaalide ja nende pakendite hoolikas käitlemine: pakendite täielik tühjendamine, jäätmete lahuskogumine nende tekkekohas ning nende ohtlike jäätmete õige ladustamine;
This BEMP is broadly applicable to all farm types and sizes.
tahe- ja vedelsõnniku hoolikas käitlemine ja ladustamine.
The distance between the farm and the anaerobic digestion or composting plant may be a limitation for the farms, especially the smaller ones (when the treatment of the organic waste takes place off-site); whereas space within the farm (for treatment on-site) is required.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võib üldiselt rakendada igat liiki ja iga suurusega põllumajandusettevõtetes.
Plastic waste management is especially relevant to protected horticulture farms (as addressed in BEMP 3.10.3), as well as to farms producing silage bales.
Põllumajandusettevõtetele, eriti väiksematele ettevõtetele võib valmistada probleemi anaeroobsel kääritamisel töötava või kompostimisjaama kaugus neist (juhul kui orgaanilisi jäätmeid käideldakse põllumajandusettevõttest väljaspool); samas on vaja põllumajandusettevõttes ruumi (ettevõttes käitlemiseks).
(i13) Waste generation by type (t/ha/year)
Plastijäätmete käitlemine on eriti asjakohane katmikaianditele (vt parim keskkonnajuhtimistava 3.10.3) ja rullsilo tootvatele põllumajandusettevõtetele.
(i14) Percentage of waste separated into recyclable fractions (%)
n13) Jäätmeteke liikide kaupa (t/ha/aasta).
(i15) Percentage of organic waste that is treated either anaerobically or aerobically (%)
n14) Ringlussevõetavateks fraktsioonideks eraldatud jäätmete osakaal (%).
(b9) Waste prevention, reuse, recycling and recovery is implemented so that no waste is sent to landfill.
n15) Anaeroobselt või aeroobselt töödeldud orgaaniliste jäätmete osakaal (%).
Engage consumers with responsible production and consumption
v9) Jäätmeteket välditakse ning jäätmeid korduskasutatakse, võetakse ringlusse ja taaskasutatakse, nii et jäätmeid prügilasse ei saadeta.
BEMP is to engage with consumers, bringing them closer to food production and responsible farming practices and stimulating them to adopt responsible consumption by:
Vastutustundliku tootmise ja tarbimise propageerimine tarbijate hulgas
participating in community supported agriculture;
Parim keskkonnajuhtimistava on teha koostööd tarbijatega, et tutvustada neile toidu tootmist ja vastutustundlikke põllumajandustavasid ning soodustada nende hulgas vastutustundlikku tarbimist, tehes järgmist:
selling products directly from farm shops, local farmers' markets or vegetable box schemes;
osalemine kogukonna toetatud põllumajanduses;
allowing gleaning (e.g. allowing people to come on the farm and harvest any leftover crops that could not be harvested for selling because of insufficient prices or not meeting certain requirements);
toodete otsemüük talupoodides, kohalikel taluturgudel või köögiviljakastisüsteemide kaudu;
establishing co-operation with local food processors, such as bakeries or dairies;
üleliigsete saaduste korjamise võimaldamine, st võimaldamine inimestel korjata põllumajandusettevõttes saadusi, mis on jäänud üle, sest neid ei olnud võimalik korjata ebapiisavate hindade või teatavatele nõuetele mittevastavuse tõttu;
hosting farm open days and guided tours for the public;
koostöö sisseseadmine kohalike toidutöötlejatega, nt pagarikodade ja meiereidega;
using social media to communicate about the farm, organise events or to establish direct selling schemes for the public.
avatud talude päevade ja juhiga ringkäikude korraldamine;
All farms may decide to engage with consumers, e.g. by hosting open days for the public, establishing direct selling schemes or using social media to communicate about the farm (planting new crops, harvesting, type and timing of the operations carried out, information about the selling points etc.).
sotsiaalmeedia kasutamine põllumajandusettevõtte kohta teabe levitamiseks, ürituste korraldamiseks või otse tarbijatele müümise süsteemide kehtestamiseks.
However, this BEMP is particularly applicable to smaller extensive agriculture farms, such as small organic producers, serving a local market (including horticultural ones).
Kõik põllumajandusettevõtted võivad otsustada tarbijatega koostööd teha, nt korraldada avatud talude päevi, kehtestada otsemüügisüsteemid või kasutada sotsiaalmeediat põllumajandusettevõtte kohta teabe levitamiseks (uute põllumajanduskultuuride külvamise, saagikoristamise, tehtavate toimingute liigi ja ajastuse, müügikohtade jms kohta).
Cooperation with local food processors is particularly relevant for cereal and livestock farmers.
See parim keskkonnajuhtimistava sobib siiski eriti hästi kohalikku turgu varustavatele väiksematele ekstensiivpõllumajandusettevõtetele, nt väikestele mahetootjatele (sh aiandustootjatele).
(i16) Percentage of products sold to a defined (local) market (%)
Koostöö kohalike toidutöötlejatega on eriti asjakohane teraviljatootjatele ja karjakasvatajatele.
(i17) Number of farm open days per year (No/year)
n16) Kindlaksmääratud (kohalikule) turule müüdud toodete osakaal (%).
N/A
n17) Avatud talude päevade arv aastas (arv aastas).
This section is relevant to mixed, arable and horticultural farms, and for both intensive and extensive farming.
Ei ole asjakohane.
It deals with assessment and mitigation of the soil risks, planning actions to maintain or improve soil quality and monitoring soil conditions.
See osa on mõeldud nii segapõllumajandus-, taimekasvatus- kui ka aiandusettevõtetele ning nii intensiiv- kui ka ekstensiivpõllumajanduse puhul.
Management plan for assessing and maintaining soil physical condition
Selles käsitletakse mullale avalduvate riskide hindamist ja leevendamist, mullakvaliteedi säilitamise või parandamise meetmete kavandamist ning mulla seisundi jälgimist.
BEMP is to devise and implement a soil protection plan aimed at maintaining soil quality and functionality.
Majandamiskava mulla füüsilise seisundi hindamiseks ja säilitamiseks
The plan should include measures such as:
Parim keskkonnajuhtimistava on koostada ja rakendada mullakaitsekava, mille eesmärk on säilitada mulla kvaliteet ja funktsionaalsus.
Producing an annual report for signs of erosion, compaction and surface ponding based on visual field inspections, and calculating soil bulk density;
Kava peaks sisaldama näiteks järgmisi meetmeid:
Mapping the different soil types that exist on the farm to match the soils that are best suited to each land use type;
põllu visuaalse kontrolli põhjal iga-aastase aruande koostamine erosioonile, tihenemisele ja pinnavee tekkele viitavate märkide kohta, ning mulla lasuvustiheduse arvutamine;
Calculating soil organic matter balance at field level, as well as regularly checking soil nutrient reserves and pH values at field level according to the principles presented in BEMP 3.3.1;
põllumajandusettevõttes olevate mullatüüpide kindlaksmääramine, et igal maakasutusotstarbel kasutataks sobivaimat mulda;
Implementing concrete actions that maintain the soil quality and the organic matter within the fields (these are detailed in the following BEMPs 3.2.2, 3.2.3 and 3.2.4).
mulla huumusbilansi arvutamine põllu tasandil ning mulla toitainevarude ja pH-väärtuste korrapärane kontrollimine põllu tasandil, järgides parima keskkonnajuhtimistava 3.3.1 põhimõtteid;
This BEMP is broadly applicable to all mixed, arable and horticultural farms, both practising intensive and extensive agriculture.
põldudel mullakvaliteedi ja orgaanilise aine säilitamiseks konkreetsete meetmete võtmine (need on esitatud parimate keskkonnajuhtimistavade 3.2.2, 3.2.3 ja 3.2.4 all).
Most of the measures included in the soil protection plan have relatively low investment costs and can yield significant benefits in terms of productivity, though possibly with some delay.
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võib üldiselt rakendada kõigis kas intensiiv- või ekstensiivpõllumajandusel põhinevates segapõllumajandus-, taimekasvatus- ja aiandusettevõtetes.
(i18) Soil infiltration capacity (mm/hour)
Enamik mullakaitsekavas sisalduvaid meetmeid nõuab suhteliselt väikseid investeerimiskulusid ja võib märkimisväärselt parandada tootlikkust, ehkki võib-olla küll teatava viivitusega.
(i19) Visual evaluation of soil structure for erosion and compaction signs across fields (Y/N)
n18) Mulla infiltratsioonivõime (mm tunnis).
(i20) Soil bulk density (g/cm3)
n19) Kõigi põldude mullastruktuuri hinnatakse visuaalselt, et teha kindlaks erosioonile ja tihenemisele viitavad märgid (jah/ei).
(i21) Soil water holding capacity (m3 water content/m3 dry soil or g water content/100 g dry soil)
n20) Mulla lasuvustihedus (g/cm3).