natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EnVR 34/15, paragraph 27.
Viimane teave edastati 11. detsembril 2017.
Judgment of 29 April 2004, Netherlands v Commission, C-159/01, ECLI:EU:C:2004:246, paragraph 42; Judgment of 8 September 2011, Commission v Netherlands, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, paragraph 62.
Põhjenduses 13 viidatud üheaegsusfunktsiooni kirjeldatakse StromNEVi § 16 lõikes 2 ja 2011. aasta StromNEVi 4. lisas.
See Commission Notice on the notion of State aid as referred to in Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ C 262, 19.7.2016, p. 1), point 138; See Judgment of 8 September 2011, Paint Graphos and others, joined cases C-78/08 to C-80/08, ECLI:EU: C:2011:550, paragraphs 69 and 70; Judgment of 6 September 2006, Portugal v Commission, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, paragraph 81; Judgment of 8 September 2011, Commission v Netherlands, C-279/08 P, ECLI:EU: C:2011:551; Judgment of 22 December 2008, British Aggregates v Commission, C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757; Judgment of 18 July 2013, P Oy, C-6/12, ECLI:EU:C:2013:525, paragraphs 27 et seq.
Selle funktsiooni puhul omistatakse igale võrgukasutajale nn üheaegsustegur vahemikus 0 kuni 1.
Judgment of 22 March 1977, Steinike & Weinlig v Germany, C-78/76, ECLI:EU:C:1977:52, paragraph 21; judgment of 13 March 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, paragraph 58; judgment of 30 May 2013, Doux Elevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, paragraph 26; judgment of 19 December 2013, Association Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, paragraph 20; judgment of 17 March 1993, Sloman Neptun, joined cases C-72/91 and C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, paragraph 19; judgment of 9 November 2017, Commission v TV2/Danmark, C-656/15 P, ECLI:EU:C:2017:836, paragraph 44.
StromNEVi § 19 käsitleb võrgutasusid, mida peavad kooskõlas kulude põhjuslikkuse põhimõttega maksma nn ebatüüpilised võrgukasutajad, st kasutajad, kelle tarbimis- või koormusmudel erineb oluliselt teiste kasutajate tarbimis- või koormusnäitajatest, nagu on sätestatud 2011. aasta EnWG § 24 esimese lause punktis 3.
Judgment of 30 May 2013, Doux Elevage and Cooperative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, paragraph 34; judgment of 27 September 2012, France v Commission, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, paragraph 36; judgment of 19 December 2013, Association Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, paragraph 21.
StromNEVi § 19 pealkiri on „Ebatüüpiline võrgukasutus“.
See judgment of 16 May 2002, France v Commission, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, paragraph 36; judgment of 17 July 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, paragraph 70; judgment of 19 December 2013, Association Vent De Colère!
Saksamaa on esitanud nende ettevõtjate esialgse loetelu, kellel oli õigus 2011. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 teise lause alusel vabastust saada.
and Others, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, paragraphs 19-21; judgment of 13 September 2017, ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671, paragraph 25; see also judgment of 30 May 2013, Doux Elevage and Cooperative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, paragraph 34 and judgment of 19 March 2013, Bouygues Telecom v Commission, joined cases C-399/10 P et C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, paragraph 100.
Selle teabe kohaselt vabastati ajavahemikus 2011–2013 üle 200 ettevõtja 2011. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 teise lause alusel võrgutasude maksmisest.
Judgment of 12 December 1996, Air France v Commission, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, paragraphs 63-65; judgment of 9 November 2017, Commission v TV2/Danmark, C-656/15 P, ECLI:EU:C:2017:836, paragraph 48.
Tõenäoliselt on kahju siiski väiksem, sest võrguettevõtjad võtsid 2011. aasta võrgutasude arvutamisel üldiselt arvesse asjaolu, et baaskoormuse tarbijad võisid maksta 2010. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 alusel individuaalseid võrgutasusid.
Judgment of 27 September 2012, France v Commission, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496.
Hindamist raskendab veelgi asjaolu, et individuaalsete tasude maksmise õiguse künnist muudeti alates 1. jaanuarist 2011 (7500 tunni asemel 7000 tundi) ja teatavad baaskoormuse tarbijad ei tarvitsenud soovida maksta individuaalseid tasusid, sest sellega ei pruukinud tingimata kaasneda nende võrgutasude oluline vähenemine, olenevalt nende geograafilisest asukohast ja muudest individuaalsete võrgutasude arvutamist mõjutavatest teguritest.
Judgment of 27 September 2012, France v Commission, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, paragraph 61.
Punktis 2.4.3 üksikasjalikult kirjeldatud põhjustel hakati seda hüvitama tegelikult alles alates 2012. aastast.
Judgment of 12 December 1996, Air France v Commission, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, paragraphs 65-67; judgment of 16 May 2002, France v Commission, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, paragraph 37; judgment of 30 May 2013, Doux Elevage and Cooperative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, paragraph 35.
2011. aastal kandsid kahju põhivõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad, kelle võrguga olid vabastatud baaskoormuse tarbijad ühendatud.
Judgment of 17 July 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, paragraph 74.
Selle otsusega pandi jaotusvõrguettevõtjatele kohustus koguda lõpptarbijatelt lisatasu ehk nn § 19 kohast lisatasu.
Judgment of 17 July 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, point 66.
Esimene reguleerimisperiood kestis 2009. aastast 2013. aastani.
Judgment of 19 December 2013, Association Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, paragraph 27.
Teine reguleerimisperiood algas 2014. aastal ja lõpeb 2018. aastal.
Judgment of 30 May 2013, Doux Elevage, C-677/11, EU:C:2013:348; judgment of 15 July 2004, Pearle, C-345/02, EU:C:2004:448.
2011. aasta võrgutasude kinnitamise (Verprobung) ajal (mis toimus 2010. aastal) ei olnud täieliku vabastuse andmine teada ja seda ei saanud 2011. aasta võrgutasude kehtestamisel arvesse võtta.
I p. 2633.
Nagu Saksamaa kinnitas 24. oktoobri 2017. aasta e-kirjas, ei saanud tollal kohaldatava 2011. aasta ARegVi alusel 2011. aastal saamata jäänud tulu (st lubatud tulu ja tegelikult saadud tulu vahe) hüvitada 2011. aasta võrgutasude kohandamise teel, kuna võrgutasud tuli kehtestada eelnevalt nende kinnitamise (Verprobung) raames vastavalt StromNEVi §-le 20 ja neid ei saanud selle aasta jooksul muuta.
Judgment of 13 March 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, paragraphs 58 and 59.
See kahju tuli tegelikult tasaarvestada reguleerimisperioodi teistel aastatel saadud kasumiga.
Judgment of 13 March 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, paragraph 56.
Võrguettevõtjate poolt täieliku vabastuse tõttu saamata jäänud tulu ei saanud ka hüvitada võrgutasude suurendamise kaudu 2012. aastal, kuna 2012. aasta võrgutasud võisid olla seotud üksnes 2012. aasta prognoositud kuludega.
See also judgment of 17 July 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, paragraph 74, where the Court notes that in PreussenElektra, the undertakings had not been appointed by the State to manage a State resource.
Selle asemel tuli saamata jäänud tulu (mida ei hüvitatud suurema tõhususega 2011. aastal) kirjendada reguleerimiskontole (Regulierungskonto).
Judgment of 19 December 2013, Association Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, paragraphs 34-36.
Kuna võrguettevõtjatele ei tagatud, et neile hüvitatakse 2011. aastal täieliku vabastuse tõttu saamata jäänud tulu, vaidlustas mitu neist BNetzA vabastamisotsused ja otseselt ka 14. detsembri 2011. aasta regulatiivse otsuse.
Judgment of 13 September 2017, ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671, paragraph 30.
Düsseldorfi kõrgeim piirkondlik kohus leidis 8. mai 2013. aasta määruses, et ajavahemikus 2011–2013 kehtinud täielik vabastus oli ebaseaduslik, ning tühistas nendele ettevõtjatele antud täieliku vabastuse, keda asjaomane kohtumenetlus puudutas.
See Paragraphs 1, 3, 4 and 5 of the Act on the Federal Network Agency for Electricity, Gas, Telecommunications, Postal Services and Railways of 7 July 2005 (BGBl.
Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim üldkohus jättis 6. oktoobri 2015. aasta otsusega Düsseldorfi kõrgeima piirkondliku kohtu 8. mai 2013. aasta määruse jõusse.
I p. 1970, 2009).
Kõrgeim üldkohus kinnitas, et 2011. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 teise lause alusel antud täieliku vabastuse puhul ei järgitud 2011. aasta EnWG § 24 nõudeid, mille kohaselt oli valitsusel üksnes õigus kindlaks määrata individuaalsete võrgutasude arvutamise üksikasjad, mitte aga kehtestada täielik vabastus võrgutasudest.
Judgment of 13 March 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160 and judgment of 13 September 2017, ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671.
Seetõttu on 2014. aasta StromNEVi § 32 lõikes 7 sätestatud, et vabastamisotsused, mille reguleeriv asutus võttis vastu 2011. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 teise lause alusel, kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2014.
Judgment of 8 May 2013, Libert and Others, joined cases C-197/11 and C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, paragraph 76.
Reguleeriva asutuse poolt 2011. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 alusel tehtud vabastamisotsustega seoses menetluses olevad taotlused ja kohtuasjad, mille puhul Euroopa Kohus tühistas vabastamisotsuse, kuuluvad 2014. aasta StromNEVi § 19 lõike 2 teise lause kohaldamisalasse (tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2012).
Judgment of 8 May 2013, Libert and Others, joined cases C-197/11 and C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, paragraph 77
2011. aasta puhul kohaldati nendel samadel juhtudel StromNEVi enne täieliku vabastuse kehtestamist kehtinud versioonis (st füüsilisel teel põhinevad individuaalsed võrgutasud, kui see on asjakohane).
See judgment of 17 September 1980, Phillip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, paragraph 11
Wacker Chemie AG esitas märkused füüsilise tee meetodi kohta, mille BNetzA töötas välja baaskoormuse tarbijate individuaalsete võrgutasude kindlaksmääramiseks alates 2014. aastast.
Judgment of 3 March 2005, Wolfgang Heiser v Finanzamt Innsbruck, C-172/03, ECLI:EU:C:2004:678, paragraph 54.
Wacker leidis, et füüsilise tee meetod ei ole individuaalsete tasude kindlaksmääramiseks sobiv, sest võrgutasu sõltuks sellest, kas baaskoormuse tarbija asub baaskoormuselektrijaama lähedal või mitte.
Judgment of 14 January 2009, Kronoply v Commission, T-162/06, ECLI:EU:T:2009:2, especially paragraphs 65, 66, 74 and 75; judgment of 8 June 1995, Siemens v Commission, T-459/93, ECLI:EU:T:1995:100, paragraph 48.
Koehler Kehl GmbH esitas märkused aruande kohta, mille BNetzA avaldas 20. märtsil 2015.
Judgment of 28 April 1993, Italy v Commission, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, paragraph 20; judgment of 15 June 2005, Regione autonoma della Sardegna v Commission, T-171/02, ECLI:EU:T:2005:219, paragraphs 166-168.
Koehler Kehl GmbH osutab aruandes esitatud väidetele, mis kinnitavad baaskoormuselektri tarbimise panust võrgu stabiilsusesse aastatel 2011–2013.
Community Guidelines on State Aid for Environmental Protection (2008/C 82/01) (OJ C 82, 1.4.2008, p. 1).
Koehler Kehl GmbH väidab selle põhjal, et baaskoormuse tarbijate erinev kohtlemine ei ole valikuline eelis.
Demand-response designates changes in electric usage by final consumers from their normal consumption patterns in response to changes in the price of electricity over time (reduce their consumption when prices are high and increase consumption when prices are low).
Koehler Kehl GmbH seab siiski kahtluse alla hindamisaruande kehtivuse osas, milles selles leitakse, et stabiilne baaskoormuselektri tarbimine muutub võrgu stabiilsuse seisukohast järjest vähem tähtsaks.
On security of supply, see Article 194(1)(b) of the Treaty and Article 3(11) of Directive 2009/72/EC and judgment of 22 October 2013, Staat der Nederlanden v Essent and Others, joined cases C-105/12 to C-107/12, ECLI:EU:C:2013:677, paragraph 59; on the promotion of renewable energy, see Article 194(1)(c) of the Treaty and Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources (OJ L 140, 5.6.2009, p. 16), Paragraph 48 of the EAG and recital 231 of Commission Decision of 23 July 2014 on State aid SA.38632 – Germany – EEG 2014 – Reform of the Renewable Energy Law (OJ C 325 of 2 October 2015, p. 4).
Kui saamata jäänud tulu tõttu oleks sellisel juhul tekkinud negatiivne vahe saadud tulu ja tulu lubatud maksimumtaseme vahel, oleks see erinevus kirjendatud reguleerimiskontole.
I p. 2998.
Saksamaa rõhutab ka, et baaskoormuse tarbimise vabastamine oli võrgu stabiilsuse tagamiseks vajaliku minimaalse tavapärase elektritootmise eeltingimus ja viitas ka 2012. aasta uuringule.
Those companies belonged to the […] and to the […] sector.
Saksamaa selgitab eelkõige, et aastatel 2011–2013 domineerisid Saksamaa elektrienergia sektoris endiselt tavapärased elektrijaamad ja see sektor ei olnud veel kuigi paindlik.
Those companies belonged to the […] sector, the […] sector and the […] industry.
Uuring tehti pärast BNetzA 14. detsembri 2011. aasta regulatiivset otsust.
Commission Decision of 19 December 2017 on SA.46526 (2017/N) – Germany – Reduced surcharge for self-generation under EEG 2017.
Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet ei saa seega käesolevas asjas kohaldada.
Germany has indicated that most baseload consumers were energy-intensive undertakings.
Saksamaa esitatud teabe põhjal oleks täieliku vabastuse saajate tippkoormus kokku ligikaudu 3,5 gigavatti, mis vastab ligikaudu 4,2 %-le Saksamaa tippnõudlusest 2013. aastal.
See recital 61 of the Commission decision in case SA.46526.
Saksamaa on siiski tõendanud, et kuigi see üldine meetod võimaldab enamiku lõpptarbijate tekitatud võrgukulude usaldusväärset kindlaksmääramist, hindab üheaegsusfunktsioon – kui seda rakendatakse ühetaoliselt kõigi võrgukasutajate suhtes – tegelikult baaskoormuse tarbijate tekitatud kulusid ajavahemikus 2011–2013 üle.
See judgment of 12 July 1973, Commission v Germany, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, paragraph 13.
Seda seletatakse asjaoluga, et üheaegsusfunktsioonil põhinev arvutusmeetod jaotab kogu võrgu kulud kõikide kasutajate vahel, kuigi need kulud sisaldavad kulusid, mida baaskoormuse tarbijad ei tekitanud või mida nad tekitasid ajavahemikus 2011–2013 palju väiksemal määral.
See judgment of 14 September 1994, Spain v Commission, joined cases C-278/92, C-279/92 and C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, paragraph 75.
Neil oli õigus kajastada need kahjud 2011. aasta ARegVi kohases raamatupidamisarvestuses kuludena.
See judgment of 17 June 1999, Belgium v Commission, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, paragraphs 64 and 65.
Nagu põhjenduses 47 on märgitud, ei saanud 2011. aasta saamata jäänud tulu siiski hüvitada 2011. aasta võrgutasude kohandamisega, sest need tasud tuleb eelnevalt kindlaks määrata ja neid ei saa aasta jooksul muuta.
Council Regulation (EU) 2015/1589 of 13 July 2015 laying down detailed rules for the application of Article 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ L 248, 24.9.2015, p. 9).
Määrus jõustus 2013. aastal (täieliku vabastuse kohaldamise viimane aasta) ja see põhines 2011. aasta EnWG § 13 lõikel 4a.
See judgment of 22 June 2006, Forum 187 v Commission, joined cases C-182/03 and C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, paragraph 147.
Selle eesmärk oli teha võrguettevõtjatele kättesaadavaks katkestatavad koormused juhuks, kui nõudlus on olemasoleva tootmismahuga võrreldes liiga suur.
See judgment of 24 January 1978, Van Tiggele, C-82/77, ECLI:EU:C:1978:10.
Baaskoormuse tarbijatele kohaldatakse individuaalseid võrgutasusid alates 2005. aastast.
See judgment of 17 July 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, paragraph 74.
Esialgu võisid neid kasutada üksnes need baaskoormuse tarbijad, kelle energiatarbimine oli vähemalt 7500 tundi.
Commission Regulation (EU) No 1407/2013 of 18 December 2013 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid (OJ L 352, 24.12.2013, p. 1).
KWKG § 9 ei muudetud ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013.
Council Regulation (EC) No 994/98 of 7 May 1998 on the application of Articles 92 and 93 of the Treaty establishing the European Community to certain categories of horizontal State aid (OJ L 142, 14.5.1998, p. 1).
I, lk 2498); §-ga 9 ette nähtud hüvitusmehhanism jäeti siiski alles (üksikasjalikumal kujul) ja sätestati 21. detsembri 2015. aasta KWKG §-des 26–28.
Commission Regulation (EC) No 794/2004 of 21 April 2004 implementing Council Regulation (EU) 2015/1589 laying down detailed rules for the application of Article 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ L 140, 30.4.2004, p. 1).
Soojuse ja elektrienergia koostootmise säilitamise, ajakohastamise ja rakendamise seadust muudeti uuesti 22. detsembri 2016. aasta seadusega, millega muudeti koostootmise ja isetootmise meetodil elektritootmist käsitlevaid sätteid (BGBl.
The latest information was submitted on 11 December 2017.
Huvitatud isikud väidavad eelkõige, et täielikku vabastust ei saa pidada riigi ressurssidest rahastatavaks abiks pärast § 19 kohase lisatasu kehtestamist 2012. aastal. § 19 kohast lisatasu peetakse üldise võrgutasude süsteemi osaks.
The simultaneity function referred to above under recital 13 is described in Paragraph 16(2) StromNEV and Annex 4 of StromNEV 2011.
Selgituseks väidavad huvitatud isikud, et § 19 kohase lisatasu summat ei määranud riik, vaid võrguettevõtjad arvutasid selle täieliku vabastuse tõttu saamata jäänud tulu alusel. § 19 kohane lisatasu võimaldab lihtsalt jaotada kõigi võrgukasutajate vahel ühtlaselt finantskoormust, mis oli tingitud nende täielikust vabastusest Saksamaal.
This function attributes to each network user a ‘simultaneity factor’ between 0 and 1.
1,512 senti/kWh
Paragraph 19 of the StromNEV addresses the network charges to be paid in line with the principle of cost-causality by so-called atypical network users, i.e. users with a consumption or load pattern that differs significantly from the consumption or load profile of the other users as provided for in point 3 of the first sentence of Paragraph 24 of the EnWG 2011.
0,302 senti/kWh
The heading of Paragraph 19 of the StromNEV is ‘atypical network use’.
Teiseks tuleb märkida – isegi kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte on kohaldatav, mida see aga ei ole – et, 2012. aasta uuring tehti pärast vabastuse kehtestamist.
Pursuant to the third sentence of Paragraph 19(2) of the StromNEV 2011, the exemption provided for in the second sentence of the same paragraph was to be granted only once the competent regulatory authority (either the BNetzA or one of the regional regulators, ‘Landesregulierungsbehörde’) had verified that the legal conditions were fulfilled.
Selle kohta tuleb kõigepealt märkida, et need väited on vastuolus 2007. aasta ülekandeseadustiku endaga.
Once that verification was completed, the BNetzA or the Landesregulierungsbehörde delivered an authorisation that entitled the baseload consumer to the full exemption as of 1 January 2011 (provided all conditions were met at that date) and for an indefinite period (provided that the requirements continued to be met).
2007. aasta ülekandeseadustiku artikli 7.3.4 punktis 6 on sõnaselgelt märgitud, et koormuse eraldamine tagatakse võrgu tarbijatega lepinguliste kokkulepete sõlmimise kaudu.
Commission Implementing Decision (EU) 2019/60
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/60,
of 11 January 2019
11. jaanuar 2019,
amending Decision 2009/866/EC, Decision 2010/419/EU, Implementing Decision 2012/651/EU and Implementing Decision (EU) 2016/1685 as regards the representative of the authorisation holder
millega muudetakse otsuseid 2009/866/EÜ ja 2010/419/EL ning rakendusotsuseid 2012/651/EL ja (EL) 2016/1685 loa omaniku esindaja osas
(notified under document C(2019) 15)
(teatavaks tehtud numbri C(2019) 15 all)
Having regard to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council of 22 September 2003 on genetically modified food and feed, and in particular to Article 9(2) and Article 21(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2,
By letters dated 15 February and 28 March 2017, Syngenta Crop Protection AG requested the Commission that, following a reorganisation of the Syngenta group, all authorisations and pending applications for genetically modified products should be transferred from its current representative Syngenta France SAS to the representative Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium.
15. veebruaril ja 28. märtsil 2017 komisjonile adresseeritud kirjades esitas Syngenta Crop Protection AG taotluse, et pärast Syngenta kontserni ümberkorraldamist kantaks kõik geneetiliselt muundatud toodetega seotud load ja menetluses olevad taotlused üle tema praeguselt esindajalt Syngenta France SASlt äriühingule Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia).
The Commission informed Syngenta Crop Protection AG that in order to proceed with those transfers, the request should be confirmed by letters from both Syngenta France SAS and Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium confirming their agreement with those transfers.
Komisjon teavitas äriühingut Syngenta Crop Protection AG, et kõnealuse ülekandmise teostamiseks peaksid nii Syngenta France SAS kui ka Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia) toetama taotlust kirjaga, milles nad kinnitavad oma nõusolekut kõnealuste ülekandmisega.
The Commission received those letters on 1 March 2018.
Komisjon sai need kirjad kätte 1. märtsil 2018.
The implementation of the requested change requires the amendment of decisions authorising the placing on the market of genetically modified products for which Syngenta Crop Protection AG is the authorisation holder.
Taotletud muudatuse rakendamiseks on vaja muuta otsuseid, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud tooteid, mille loa omanik on Syngenta Crop Protection AG.
In particular, the following decisions should be amended: Commission Decisions 2009/866/EC and 2010/419/EU and Commission Implementing Decision 2012/651/EU and (EU) 2016/1685.
Eelkõige tuleks muuta järgmisi otsuseid: komisjoni otsused 2009/866/EÜ ja 2010/419/EL ning komisjoni rakendusotsused 2012/651/EL ja (EL) 2016/1685.
The proposed amendments to the authorisation decisions are purely administrative in nature and do not entail a new assessment of the products concerned.
Loaandmisotsuste kavandatud muudatused on oma olemuselt puhtalt halduslikud ja nendega ei kaasne asjaomaste toodete uut hindamist.
With regard to pending applications for which Syngenta Crop Protection AG is the applicant, the requested change is to be formalised at the moment of the adoption of the corresponding authorisations.
Menetluses olevate taotluste puhul, mille esitaja on Syngenta Crop Protection AG, tuleb taotletud muudatus vormistada vastavate loaandmisotsuste vastuvõtmisel.
Amendment to Decision 2009/866/EC
Otsuse 2009/866/EÜ muutmine
Decision 2009/866/EC is amended as follows:
Otsust 2009/866/EÜ muudetakse järgmiselt:
In Article 6, ‘Syngenta Seeds S.A.S., France’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium’;
artiklis 6 asendatakse sõnad „Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa)“ sõnadega „Syngenta Crop Protection NV/SA (Belgia)“;
In Article 8, ‘Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – France
artiklis 8 asendatakse sõnad „Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Belgium
“ sõnadega „Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brüssel, Belgia
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta Seeds S.A.S.’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘Chemin de l'Hobit 12, BP 27 — F-31790 Saint-Sauveur — France
lisa punktis a asendatakse nimi „Syngenta Seeds S.A.S.“ nimega „Syngenta Crop Protection NV/SA“; ning aadress „Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa
’ is replaced by ‘Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Belgium
“ asendatakse aadressiga „Avenue Louise 489, 1050 Brüssel, Belgia
Amendment to Decision 2010/419/EU
Otsuse 2010/419/EL muutmine
Decision 2010/419/EU is amended as follows:
Otsust 2010/419/EL muudetakse järgmiselt: