natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is therefore appropriate to integrate them in one Regulation.
Kuna määrust (EL) 2016/2031 kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019 ning selle tagamiseks, et taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomist käsitlevaid eeskirju kohaldatakse järjepidevalt, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.
As Regulation (EU) 2016/2031 applies from 14 December 2019, and in order to ensure a consistent application of all rules concerning the introduction into the Union of plants, plant products and other objects, this Regulation should apply from the same date.
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee for Plants, Animals, Food and Feed,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Article 1
Kõrge riskiga taimed, taimsed saadused ja muud objektid
High risk plants, plant products and other objects
I lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid objekte käsitatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidena ning nende sissetoomine liidu territooriumile on keelatud kuni riskihindamise lõpuni.
The plants, plant products and other objects listed in Annex I are considered high risk plants, plant products and other objects within the meaning of Article 42(1) of Regulation (EU) 2016/2031, and their introduction into the Union territory shall be prohibited pending a risk assessment.
Artikkel 2
Article 2
Teatavate taimede liitu sissetoomisel nõutav fütosanitaarsertifikaat
Phytosanitary certificate for the introduction into the Union of certain plants
Muude taimede kui määruse (EL) 2016/2031 artikli 72 lõikes 1 osutatud loetellu kantud taimede liitu sissetoomisel nõutakse fütosanitaarsertifikaati.
A phytosanitary certificate shall be required for the introduction into the Union of plants, other than the plants included in the list referred to in Article 72(1) of Regulation (EU) 2016/2031.
Kõnealust nõuet ei kohaldata aga II lisas loetletud viljade suhtes.
However, fruits listed in Annex II shall be excluded from this requirement.
Artikkel 3
This Regulation shall enter into force the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.
It shall apply from 14 December 2019.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Brüssel, 18. detsember 2018
Done at Brussels, 18 December 2018.
Komisjoni nimel
The President
ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.
OJ L 317, 23.11.2016, p. 4.
Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (ELT L 169, 10.7.2000, lk 1).
Council Directive 2000/29/EC of 8 May 2000 on protective measures against the introduction into the Community of organisms harmful to plants or plant products and against their spread within the Community (OJ L 169, 10.7.2000, p. 1).
I LISA
ANNEX I
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu
List of high risk plants, plant products and other objects, within the meaning of Article 42(1) of Regulation (EU) 2016/2031
Istutamiseks ette nähtud taimed (v.a seemned), in-vitro-materjal ning istutamiseks ette nähtud looduslikud või aretatud kääbuspuittaimed, mis on pärit mis tahes kolmandast riigist ning kuuluvad ühte järgmistest perekondadest või liikidest:
Plants for planting, other than seeds, in vitro material and naturally or artificially dwarfed woody plants for planting, originating from all third countries and belonging to the following genera or species:
CN-kood
Description
Mis tahes kolmandast riigist pärit Ullucus tuberosus taimed.
Plants of Ullucus tuberosus originating from all third countries.
Momordica L. viljad, mis on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast, kus teadaolevalt esineb taimekahjurit Thrips palmi Karny ning kus puuduvad tõhusad meetmed selle taimekahjuri tõrjeks.
Fruits of Momordica L. originating from third countries or areas of third countries where Thrips palmi Karny is known to occur and where effective mitigation measures for that pest are lacking.
Ulmus L. puit, mis on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast, kus teadaolevalt esineb taimekahjurit Saperda tridentata Olivier.
Wood of Ulmus L. originating from third countries or areas of third countries where Saperda tridentata Olivier is known to occur.
II LISA
ANNEX II
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 73 tähenduses selliste viljade loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati
List of fruits for which a phytosanitary certificate is not required for introduction into the Union, within the meaning of Article 73 of Regulation (EU) 2016/2031
CN-kood
CN code
Kõnealune taimekahjur avaldab teadaolevalt märkimisväärset mõju taimeliikidele, millel on liidu territooriumil suur majanduslik, sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus.
Council Regulation (EU) 2018/2025
Nõukogu määrus (EL) 2018/2025,
fixing for 2019 and 2020 the fishing opportunities for Union fishing vessels for certain deep-sea fish stocks
millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas
Article 43(3) of the Treaty provides that the Council, on a proposal from the Commission, is to adopt measures on the fixing and allocation of fishing opportunities.
Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta.
Regulation (EU) No 1380/2013 of the European Parliament and of the Council requires that conservation measures be adopted taking into account available scientific, technical and economic advice, including, where relevant, reports drawn up by the Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.
Fishing opportunities should be distributed among Member States in such a way as to assure each Member State relative stability of fishing activities for each stock or fishery and having due regard to the objectives of the common fisheries policy (CFP) established by Regulation (EU) No 1380/2013.
Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kalastustegevuse suhteline stabiilsus kõikide kalavarude ja püügipiirkondade puhul, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.
The total allowable catches (‘TACs’) should be established on the basis of available scientific advice, taking into account biological and socioeconomic aspects whilst ensuring fair treatment between fishing sectors, as well as in the light of the opinions expressed during the consultation of stakeholders, and in particular the advisory councils concerned.
Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega, eelkõige asjaomaste nõuandekomisjonidega toimunud konsultatsioonide käigus.
Where a TAC relating to a stock is allocated to one Member State only, it is appropriate to empower that Member State in accordance with Article 2(1) of the Treaty to determine the level of such TAC.
Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kõnealuse lubatud kogupüügi maht.
Provisions should be made to ensure that, when fixing that TAC level, the Member State concerned acts in a manner fully consistent with the principles and rules of the CFP.
Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme.
Council Regulation (EC) No 847/96 introduced additional conditions for year-to-year management of TACs, including, under Articles 3 and 4 of that Regulation, flexibility provisions for precautionary and analytical TACs.
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased paindlikkussätted ettevaatusprintsiibil põhineva ja analüütilise lubatud kogupüügi kohta.
Under Article 2 of that Regulation, when fixing the TACs, the Council is to decide to which stocks Article 3 or 4 of that Regulation is not to apply, in particular on the basis of the biological status of the stocks.
Kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi.
More recently, a further year-to-year flexibility mechanism was introduced by Article 15(9) of Regulation (EU) No 1380/2013 for all stocks that are subject to the landing obligation.
Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks.
Therefore, in order to avoid excessive flexibility that would undermine the principle of rational and responsible exploitation of marine biological resources, hinder the achievement of the objectives of the CFP and result in the deterioration of the biological status of the stocks, it should be established that Articles 3 and 4 of Regulation (EC) No 847/96 apply to analytical TACs only where the year-to-year flexibility provided for in Article 15(9) of Regulation (EU) No 1380/2013 is not used.
Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.
The landing obligation referred to in Article 15 of Regulation (EU) No 1380/2013 is introduced on a fishery-by-fishery basis.
Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse püügipiirkondade kaupa.
Article 16(2) of Regulation (EU) No 1380/2013 provides that, when the landing obligation in respect of a fish stock is introduced, fishing opportunities are to be fixed taking into account the change from fixing fishing opportunities that reflect landings to fixing fishing opportunities that reflect catches.
Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles on sätestatud tagasiheite erikavad, mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat, kuid mida võib pikendada veel kolme aasta võrra.
However, specific exemptions from the landing obligation are granted in accordance with Article 15(4) to (7) of that Regulation.
Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav.
On the basis of the joint recommendations submitted by the Member States and in accordance with Article 15 of that Regulation, the Commission adopted a number of delegated regulations laying down specific discard plans applicable for an initial period of no more than three years, renewable for a further total period of three years, implementing the landing obligation.
Piisava teadusliku teabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.
Fishing opportunities should be in accordance with international agreements and principles, such as the 1995 United Nations agreement concerning the conservation and management of straddling stocks and highly migratory fish stocks, and the detailed management principles laid down in the 2008 International Guidelines for the Management of Deep-sea Fisheries in the High Seas of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, according to which, in particular, a regulator should be more cautious when information is uncertain, unreliable or inadequate.
Tuleks kehtestada süsisaba lubatud kogupüük ja liidu kvoot 5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, võttes arvesse, et seda kalavaru püüavad ka kolmandad riigid ja et liidul peaksid olema püügivõimalused, mis vastavad sellest kalavarust varem püütud kogustele.
The absence of adequate scientific information should not be used as a reason for postponing or failing to take conservation and management measures.
Võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuannet püügivõimalusi vähendada, arvestades suurt püügimäära ja täieliku lossimiskohustuse kehtestamist 2019. aastal, ei tohiks lubada limapeade sihtpüüki 3.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas (Põhjameri, loode- ja edelapiirkonna veed) ning lubatud kogupüük tules kehtestada ainult kaaspüügi suhtes.
The TAC and the Union quota for black scabbardfish in Union and international waters of 5, 6, 7 and 12 should be set taking into account that there are third-country catches from that stock and that the Union should have fishing opportunities corresponding to the share of historic catches from that stock.
ICESi edastatud nõuannete kohaselt näitab piiratud pardajälgimine, et põhja-pikksaba osakaal registreeritud kalju-tömppeakala saagi hulgas on alla 1 %.
In view of the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) advice concerning a decrease in fishing opportunities, given a high quota uptake and in the light of the introduction of the full landing obligation in 2019, directed fisheries should not be allowed for alfonsinos in subareas 3 to 10, 12 and 14 (North Sea, North- and South-Western waters) and the TAC should be set for bycatches only.
Pardajälgimist arvesse võttes soovitab ICES, et põhja-pikksaba sihtpüüki ei peaks toimuma ning kaaspüük tuleks kalju-tömppeakala lubatud kogupüügist maha arvestada, et minimeerida liikide kohta valeandmete esitamise võimalusi.
According to the advice provided by ICES, limited on-board observations show that the percentage of roughhead grenadier has been less than 1 % of the reported catches of roundnose grenadier.
ICES märkis, et ametlikult lossitud kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba suhtelise proportsiooni ning põhja-pikksaba praeguse esinemiskoha piirkondades vaadeldud püügi ja teaduslike ülevaadete vahel on märkimisväärne, rohkem kui suurusjärgu võrra (st üle kümne korra) suurem erinevus.
On the basis of those considerations, ICES advises that there should be no directed fisheries for roughhead grenadier and that bycatches should be counted against the TAC for roundnose grenadier in order to minimise the potential for species misreporting.
Selle liigi kohta on väga piiratud teavet ning mõningaid registreeritud lossimisandmeid käsitab ICES kui liikide kohta valeandmete esitamist.
ICES indicates that there are considerable differences, of more than one order of magnitude (more than ten times), between the relative proportions of roundnose and roughhead grenadier reported in the official landings and the observed catches and scientific surveys in the areas where the fishery for roughhead grenadier currently occurs.
Seetõttu ei ole võimalik saada täpseid ajaloolisi andmeid põhja-pikksaba saagi kohta.
There is very limited data available for this species, and some of the reported landing data are considered by ICES to be species misreporting.
Seetõttu peaks põhja-pikksaba kaaspüük vastavalt teaduslikele nõuannetele piirduma 1 %ga iga liikmesriigi kalju-tömppeakala kvoodist ning see tuleks kvoodist maha arvestada.
As a consequence, it is not possible to establish an accurate historical record of catches of roughhead grenadier.
Kui põhja-pikksaba püüki käsitataks üksnes kalju-tömppeakala kaaspüügina ja see kuulub sama lubatud kogupüügi hulka, välditakse valeandmete esitamist.
Therefore, any bycatches for roughhead grenadier should be limited to 1 % of each Member State's quota of roundnose grenadier and counted against that quota, in line with the scientific advice.
Arvestades ICESi nõuannet, on asjakohane, et besuugo lubatud kogupüük ICESi 6., 7. ja 8. alapiirkonnas (loodepiirkonna vetes) on lubatud üksnes kaaspüügina.
If roughhead grenadier is considered a bycatch only to roundnose grenadier and belongs to the same TAC there will no longer be any misreporting.
Besuugo püük toimub Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) asjaomastes püügipiirkondades, mis piirnevad ICESi 9. alapiirkonnaga.
In view of the ICES advice, it is appropriate that the TAC for red seabream in ICES subareas 6, 7 and 8 (North-Western waters) be kept as a bycatch-only TAC.
Arvestades, et ICESi andmed kõnealuste piirnevate piirkondade kohta ei ole täielikud, peaks lubatud kogupüügi kohaldamisala piirduma ICESi 9. alapiirkonnaga.
Catches of red seabream are taken from the relevant Fishery Committee for the Eastern Central Atlantic (CECAF) and General Fisheries Commission for the Mediterranean (GFCM) areas, which border on ICES subarea 9.
Selleks et majandamisotsuseid saaks teha parima võimaliku teabe alusel, on kehtestatud sätted kõnealuste piirnevate piirkondade aruandluse kohta.
Given that ICES data for those adjacent areas are incomplete, the scope of the TAC should remain limited to ICES subarea 9.
Süsisaba lubatud kogupüüki ICESi 1.–4. alapiirkonnas (Põhjameri ja Skagerrak) ei tuleks enam kehtestada, kuna püük on väike ja sihtpüüki ei toimu.
For red seabream in ICES subarea 10, no ICES advice has been provided for 2020.
ICESi nõuande kohaselt ei tekitaks lubatud kogupüügi kehtestamata jätmine jätkusuutmatut kasutusviisi või selle risk oleks väike.
However, fishing opportunities should be set for both 2019 and 2020.
ICES märgib, et alates 2010. aastast ei ole liit tegelenud oranži karekala sihtpüügiga Atlandi ookeani kirdeosas.
It is possible that an appropriate amendment to the fishing opportunities established by this Regulation will be needed when the scientific advice is issued for 2020.
ICES soovitab, et süvamerehaide kalastussuremust tuleks vähendada ja et sihtpüüki ei tohiks lubada.
The TACs for roundnose grenadier in ICES subareas 1, 2 and 4 (North Sea) and greater forkbeard in ICES subareas 1 to 10, 12 and 14 should no longer be set.
Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.
The ICES advice establishes that the absence of TACs would result in no or a low risk of unsustainable exploitation.
Paraku kaasneb süsisaba harrastusliku süvameresihtpüügiga õngejada abil vältimatult süvamerehaide kaaspüük, mille korral püütud isendid heidetakse praegu surnult merre tagasi.
ICES advises that there should be no catches of orange roughy until 2020.
Õngejada tunnustatakse sellise kalapüügi puhul selektiivse kalapüügivahendina.
It is appropriate for the fishing, retaining on board, transhipping and landing of that species to be prohibited, as the stock is depleted and is not recovering.
Aga ka selle püügivahendiga ei ole suudetud vältida süvamerehaide juhupüüki.
ICES notes that there have been no directed Union fisheries for orange roughy in the North-East Atlantic since 2010.
Seetõttu tuleks õngejadaga süsisaba sihtpüügi puhul säilitada nende liikide vältimatu kaaspüügi piiratud lubatud kogupüük.
ICES advises that the fishing mortality of deep-sea sharks should be minimised and no targeted fishing should be permitted.
Asjaomased liikmesriigid peaksid arendama edasi süsisaba püügi piirkondlikke majandamismeetmeid süvamerehaide kaaspüügi vähendamiseks.
The deep-sea sharks are long-lived species with low reproductive rates and have quickly become overexploited.
Lisaks peaksid nad kehtestama konkreetsed meetmed süvamerehaide kohta andmete kogumiseks, et tagada nende varude põhjalik järelevalve.
Fishing opportunities for such species should therefore be fully restricted through a general prohibition on fishing those species.
Süvamerehaidele liidu kaaspüügikvoodi kehtestamine ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 piirkonna liidu vetes ei piira suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamist süvamerehaide suhtes kõnealustes piirkondades.
However, directed artisanal deep-sea fisheries for black scabbardfish that use longlines have unavoidable bycatches of deep-sea sharks, which are currently discarded dead.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Longlines are recognised as a selective fishing gear in such fisheries.
Artikkel 1
Even with this gear, however, accidental bycatches of deep-sea sharks have proved to be unavoidable.
Reguleerimisese
The Member States concerned should further develop regional management measures for the fishing of black scabbardfish with a view to reducing bycatches of deep-sea sharks.
Artikkel 2
In addition, they should establish specific data-collection measures for deep-sea sharks in order to ensure that those stocks are closely monitored.
Mõisted
Fixing a Union bycatch allowance for deep-sea sharks in Union and international waters of ICES subareas 5 to 9, in Union and international waters of ICES subarea 10 and in Union waters of CECAF 34.1.1, 34.1.2 and 34.2 is without prejudice to the principle of relative stability as regards deep-sea sharks in those areas.
Peale nende kasutatakse järgmisi mõisteid:
In order to avoid the interruption of fishing activities and to ensure the livelihood of the fishermen of the Union, this Regulation should apply from 1 January 2019.
„lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;
In order to allow the Member States to ensure a timely application of this Regulation, it should enter into force immediately after its publication,
igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
„kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;
This Regulation fixes for the years 2019 and 2020 the annual fishing opportunities available to Union fishing vessels for fish stocks of certain deep-sea species in Union waters and in certain non-Union waters where catch limits are required.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:
Article 2
ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;
Definitions
CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 II lisas kindlaks määratud geograafilised alad.
For the purposes of this Regulation, the definitions referred to in Article 4 of Regulation (EU) No 1380/2013 shall apply.
Artikkel 3
In addition, the following definitions apply:
Lubatud kogupüük ja selle jaotamine