natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Parliament decision of 7 February 2018 on the revision of the Framework Agreement on relations between the European Parliament and the European Commission (2017/2233(ACI)).
Komisjon on teinud Euroopa tasandi erakondade läbipaistvuse, kontrolli ja demokraatliku vastutuse huvides ettepaneku muuta asjakohaseid eeskirju enne 2019. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi.
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EU, Euratom) No 1141/2014 of the European Parliament and the Council of 22 October 2014 on the statute and funding of European political parties and European political foundations — COM(2017) 481 of 13 September 2017.
Eelkõige tuleks seada Euroopa Liidu üldeelarvest rahastamise saamise eeltingimuseks, et siduserakonnad avaldavad asjaomase Euroopa tasandi erakonna programmi ja logo.
Commission Recommendation (EU) 2018/334
Komisjoni soovitus (EL) 2018/334,
on measures to effectively tackle illegal content online
meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu
Internet and service providers active on the internet contribute significantly to innovation, economic growth and job creation in the Union.
Internet ja internetis tegutsevad teenusepakkujad annavad liidus innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomisse märkimisväärse panuse.
Many of those service providers play an essential role in the digital economy by connecting business and citizens and by facilitating public debate and the distribution and reception of factual information, opinions and ideas.
Paljud neist teenusepakkujatest mängivad digitaalmajanduses olulist rolli: nad viivad omavahel kokku ettevõtted ja kodanikud ning lihtsustavad avalikku arutelu ja faktide, arvamuste ja ideede levitamist ja vastuvõttu.
However, their services are in certain cases abused by third parties to carry out illegal activities online, for instance disseminating certain information relating to terrorism, child sexual abuse, illegal hate speech or infringements of consumer protection laws, which can undermine the trust of their users and damage their business models.
Siiski võivad kolmandad isikud teatavatel juhtudel nende teenuseid kuritarvitada, et panna veebis toime ebaseaduslikke tegusid, näiteks levitades terrorismi, laste seksuaalse kuritarvitamise, ebaseadusliku vihakõne või tarbijakaitseseaduste rikkumisega seotud teavet, mis võib õõnestada nende kasutajate usaldust ja kahjustada nende ärimudeleid.
In certain cases the service providers concerned might even gain some advantages from such activities, for instance as a consequence of the availability of copyright protected content without authorisation of the right holders.
Teatavatel juhtudel võivad asjaomased teenusepakkujad saada sellisest tegevusest koguni mingisugust kasu, näiteks selle tulemusena, kui ilma autoriõiguse omaja loata tehakse kättesaadavaks autoriõigusega kaitstud sisu.
The presence of illegal content online has serious negative consequences for users, for other affected citizens and companies and for society at large.
Ebaseadusliku sisu olemasolul veebis on kasutajate, muude asjassepuutuvate kodanike ja ettevõtete ning ühiskonna jaoks laiemalt tõsised negatiivsed tagajärjed.
In the light of their central role and the technological means and capabilities associated with the services that they provide, online service providers have particular societal responsibilities to help tackle illegal content disseminated through the use of their services.
Arvestades veebisisuteenuste pakkujate keskset rolli ja nende osutatavate teenustega seotud tehnoloogilisi vahendeid ja võimalusi, on neil eriline ühiskondlik kohustus aidata võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu, mida levitatakse nende teenuseid kasutades.
Given that fast removal of or disabling of access to illegal content is often essential in order to limit wider dissemination and harm, those responsibilities imply inter alia that the service providers concerned should be able to take swift decisions as regards possible actions with respect to illegal content online.
Kuna ebaseadusliku veebisisu kiire eemaldamine või sellele juurdepääsu tõkestamine on sageli esmavajalik, et piirata selle laiemat levikut ja kahju, tähendab selline kohustus muu hulgas, et asjaomastel teenusepakkujatel peaks olema võimalik teha kiireid otsuseid võimalike meetmete kohta, mida ebaseadusliku veebisisu suhtes võtta.
Those responsibilities also imply that they should put in place effective and appropriate safeguards, in particular with a view to ensuring that they act in a diligent and proportionate manner and to preventing the unintended removal of content which is not illegal.
Samuti tähendab see kohustus, et nad peaksid kehtestama mõjusad ja piisavad kaitsemeetmed, eelkõige eesmärgiga tagada, et nad tegutsevad hoolsalt ja proportsionaalselt ning et ettekavatsematult ei eemaldataks sisu, mis ei ole ebaseaduslik.
Many online service providers have acknowledged and acted upon those responsibilities.
Paljud veebiteenuste pakkujad on neid kohustusi tunnistanud ja nende alusel tegutsenud.
At the collective level, important progress has been made through voluntary arrangements of various kinds, including the EU Internet Forum on terrorist content online, the Code of Conduct on Countering Illegal Hate Speech Online and the Memorandum of Understanding on the Sale of Counterfeit Goods.
Kollektiivsel tasandil on tehtud olulisi edusamme mitmesuguste vabatahtlike kokkulepete kaudu, nagu terroristliku veebisisu teemaline ELi internetifoorum, internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhend ja vastastikuse mõistmise memorandum võltsitud kaupade müügi kohta.
However, notwithstanding this commitment and progress, illegal content online remains a serious problem within the Union.
Ent vaatamata võetud kohustustele ja tehtud edusammudele on ebaseaduslik veebisisu endiselt liidus tõsine probleem.
Concerned by a series of terrorist attacks in the EU and the proliferation of terrorist propaganda online, the European Council of 22-23 June 2017 stated that it ‘expects industry to … develop new technology and tools to improve the automatic detection and removal of content that incites to terrorist acts. …’ The European Parliament, in its resolution of 15 June 2017, urged those online platforms ‘to strengthen measures to tackle illegal and harmful content’.
Tundes muret terve rea ELis toimunud terrorirünnakute pärast ja terroristliku propaganda leviku pärast internetis, sedastas Euroopa Ülemkogu oma 22.–23. juuni 2017. aasta kohtumisel, et ta „ootab … sektorilt … uute tehnoloogiate ja vahendite väljatöötamist, et parandada terroriaktide toimepanemist õhutava internetisisu automaatset tuvastamist ja kõrvaldamist. …“ Euroopa Parlament kutsus oma 15. juuni 2017. aasta resolutsioonis neid veebiplatvorme üles „tugevdama meetmeid ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu tõkestamiseks“.
The call for the companies to take a more proactive approach in protecting their users from terrorist content has been reiterated by Ministers of the Member States within the EU Internet Forum.
Üleskutset ettevõtjatele olla oma kasutajate kaitsmisel terroristliku veebisisu eest veelgi proaktiivsem kordasid ka liikmesriikide ministrid ELi internetifoorumil.
As for intellectual property rights, in its Conclusions of 4 December 2014 on the enforcement of such rights, the Council called on the Commission to consider the use of tools available to identify intellectual property rights infringers and the role of intermediaries in assisting the fight against intellectual property rights infringements.
Oma 4. detsembri 2014. aasta järeldustes intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise kohta kutsus nõukogu komisjoni kaaluma olemasolevate vahendite kasutamist selleks, et teha kindlaks intellektuaalomandiõiguste rikkujad, ja samuti kaaluma vahendajate rolli abilistena intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastases võitluses.
On 28 September 2017, the Commission adopted a Communication with guidance on the responsibilities of online service providers in respect of illegal content online.
28. septembril 2017 võttis komisjon vastu teatise, milles esitati juhtnööre selle kohta, millised on veebiteenuse pakkujate ülesanded ebaseadusliku veebisisu puhul.
In that Communication the Commission explained that it would assess whether additional measures were needed, inter alia by monitoring progress on the basis of voluntary arrangements.
Nimetatud teatises selgitas komisjon, et seda, kas on vaja lisameetmeid, hindab ta muu hulgas vabatahtlike kokkulepete alusel tehtud edusamme jälgides.
This Recommendation follows-up on that Communication, reflecting the level of ambition set out therein and giving effect thereto, while taking due account of and building on the important progress made through those voluntary arrangements.
Käesolev soovitus ongi jätkuks nimetatud teatisele, kajastab seal esitatud ambitsioonikust ja jõustab seda, võttes nõuetekohaselt arvesse niisuguste vabatahtlike kokkulepete abil saavutatud olulisi edusamme ja liikudes nende põhjalt edasi.
This Recommendation acknowledges that due account should be taken of the particularities of tackling different types of illegal content online and the specific responses that might be required, including through dedicated legislative measures.
Käesolevas soovituses tõdetakse, et vajalikul määral tuleks arvesse võtta eri liiki ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemise eripärasid ja selleks vajaminevaid konkreetseid vastusamme, sealhulgas vastavaotstarbelisi seadusandlikke meetmeid.
For instance, acknowledging the need for such specific legislative measures, on 25 May 2016 the Commission adopted a proposal for the amendment of Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council in view of changing market realities.
Näiteks tunnistas komisjon vajadust selliste konkreetsete seadusandlike meetmete järele ja võttis 25. mail 2016 vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/13/EL muutmise kohta.
On 14 September 2016, it also adopted a proposal for a Directive on copyright in the Digital Single Market, which provides for an obligation for certain service providers to take, in cooperation with right holders, measures to ensure the functioning of agreements with right holders for the use of their works or other subject matter or to prevent the availability on their services of works or other subject matter identified by the rights holders through the cooperation with the service providers.
14. septembril 2016 võttis komisjon vastu ka digitaalsel ühtsel turul kehtivate autoriõiguste direktiivi ettepaneku, milles nähakse ette teatavate teenusepakkujate kohustus võtta koostöös õiguste omajatega meetmeid, et tagada õiguste omajatega nende teoste või muu materjali kasutamiseks sõlmitud lepingute toimimine või vältida nende teoste või muu õiguste omajate poolt teenusepakkujatega koostöös kindlaksmääratud materjali kättesaadavust teenusepakkuja teenuses.
This Recommendation leaves such legislative measures and proposals unaffected.
Käesolev soovitus selliseid seadusandlikke meetmeid ja ettepanekuid ei mõjuta.
Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council contains liability exemptions which are, subject to certain conditions, available to certain online service providers, including providers of ‘hosting’ services within the meaning of its Article 14.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ sisaldab vastutusest vabastamise sätteid, mida võivad teatavatel tingimustel kasutada teatavad veebiteenuse pakkujad, sealhulgas veebimajutusteenuse pakkujad direktiivi artikli 14 tähenduses.
In order to benefit from that liability exemption, hosting service providers are to act expeditiously to remove or disable access to illegal information that they store upon obtaining actual knowledge thereof and, as regards claims for damages, awareness of facts or circumstances from which the illegal activity or information is apparent.
Et olla vastutusest vabastatud, peavad veebimajutusteenuse pakkujad tegutsema kiirelt, et seadusevastane teave eemaldada või sellele juurdepääs tõkestada kohe, kui nad sellest tegelikult teada saavad, ja kahjunõuete puhul kohe, kui nad saavad teada faktidest või asjaoludest, mis näitavad ebaseadusliku tegevuse või teabe olemasolu.
They can obtain such knowledge and awareness, inter alia, through notices submitted to them.
Selline teadasaamine võib toimuda muu hulgas neile esitatud teadete kaudu.
As such, Directive 2000/31/EC constitutes the basis for the development of procedures for removing and disabling access to illegal information.
Sellisena kujutab direktiiv 2000/31/EÜ endast alust, mille põhjal töötatakse välja ebaseadusliku teabe eemaldamise ja sellele juurdepääsu tõkestamise menetlused.
That Directive also allows for the possibility for Member States of requiring the service providers concerned to apply a duty of care in respect of illegal content which they might store.
Ühtlasi annab nimetatud direktiiv liikmesriikidele võimaluse nõuda, et asjaomased teenusepakkujad rakendaksid enda talletatava ebaseadusliku veebisisu suhtes hoolsuskohustust.
When taking measures in respect of illegal content online, Member States are to respect the country of origin principle laid down in Directive 2000/31/EC.
Kui liikmesriigid ebaseadusliku veebisisu suhtes meetmeid võtavad, peavad nad järgima direktiivis 2000/31/EÜ sätestatud päritoluriigi põhimõtet.
Accordingly, they may not, for reasons falling within the coordinated field as specified in that Directive, restrict the freedom to provide information society services by providers established in another Member State, subject however to the possibility of derogations under certain conditions set out in that Directive.
Seetõttu ei tohi nad kooskõlastatud valdkonda kuuluvatel põhjustel, nagu on sätestatud kõnealuses direktiivis, piirata mõnes teises liikmesriigis asutatud teenusepakkujate vabadust osutada infoühiskonna teenuseid, kuigi teatavatel kõnealuses direktiivis sätestatud tingimustel on siin võimalik teha erandeid.
In addition, several other acts of Union law provide for a legal framework in respect of certain particular types of illegal content that are available and disseminated online.
Lisaks sellele on mitmes muus liidu õigusaktis ette nähtud õiguslik raamistik teatavat liiki ebaseadusliku infosisu jaoks, mis on veebis kättesaadav ja mida seal levitatakse.
In particular, Directive 2011/93/EU of the European Parliament and of the Council requires Member States to take measures to remove web pages containing or disseminating child pornography and allows them to block access to such web pages, subject to certain safeguards.
Eelkõige nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/93/EL, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et eemaldada veebilehed, mis sisaldavad või levitavad lastepornot, ning lubatakse neil blokeerida juurdepääs sellistele veebilehtedele, arvestades teatavaid kaitsemeetmeid.
Directive (EU) 2017/541 of the European Parliament and of the Council, which is to be transposed into national law by 8 September 2018, contains similar provisions in respect of online content constituting public provocation to commit a terrorist offence.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/541, mis tuleb liikmesriikide õigusse üle võtta 8. septembriks 2018, sisaldab samasuguseid sätteid veebisisu kohta, mis kujutab endast avalikku üleskutset panna toime terroriakt.
Directive (EU) 2017/541 also establishes minimum rules on the definition of criminal offences in the area of terrorist offences, offences related to a terrorist group and offences related to terrorist activities.
Direktiiviga (EL) 2017/541 kehtestatakse ka miinimumeeskirjad kriminaalkuritegude määratluse kohta terrorikuritegude, terroristlike rühmitustega seotud kuritegude ja terroristliku tegevusega seotud kuritegude valdkonnas.
Pursuant to Directive 2004/48/EC of the European Parliament and of the Council, it is possible for competent judicial authorities to issue injunctions against intermediaries whose services are being used by a third party to infringe an intellectual property right.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/48/EÜ on pädevatel kohtuasutustel võimalik määrata tõkend vahendajate suhtes, kelle teenuseid kolmandad isikud kasutavad intellektuaalomandi õiguste rikkumiseks.
In particular against this background, in addition to the voluntary measures taken by certain online services providers, some Member States have adopted rules on ‘notice-and-action’ mechanisms since the adoption of Directive 2000/31/EC.
Eelkõige seda silmas pidades on mõned liikmesriigid lisaks teatavate veebiteenuste pakkujate võetud vabatahtlikele meetmetele kehtestanud pärast direktiivi 2000/31/EÜ vastuvõtmist reeglid nn teavitamise ja meetmete mehhanismide jaoks.
Other Member States are considering adopting such rules.
Teised liikmesriigid kaaluvad selliste reeglite kehtestamist.
Those mechanisms generally seek to facilitate the notification of content which the notifying party considers to be illegal to the hosting service provider concerned (‘notice’), pursuant to which that provider can decide whether or not it agrees with that assessment and wishes to remove or disable access to that content (‘action’).
Nende mehhanismidega püütakse üldiselt lihtsustada asjaomasele veebimajutusteenuse pakkujale sellisest veebisisust teatamist, mida teataja peab ebaseaduslikuks („teade“), mille peale see teenusepakkuja võib otsustada, kas ta on sellise hinnanguga nõus ja soovib seda veebisisu eemaldada või sellele juurdepääsu tõkestada („meede“).
There are increasing differences between such national rules.
Selliste siseriiklike reeglite vahel on üha rohkem erinevusi.
As a consequence, the service providers concerned can be subject to a range of legal requirements which are diverging as to their content and scope.
Selle tagajärjel võib asjaomaste teenusepakkujate suhtes kehtida terve rida õiguslikke nõudeid, mis on erinevad nii oma sisu kui ka ulatuse poolest.
In the interest of the internal market and the effectiveness of tackling illegal content online, and in order to safeguard the balanced approach that Directive 2000/31/EC seeks to ensure, it is necessary to set out certain main principles that should guide the activities of the Member States and of the service providers concerned in this regard.
Siseturu ning ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemise tulemuslikkuse huvides ja selleks, et kaitsta tasakaalustatud lähenemisviisi, mida direktiiviga 2000/31/EÜ püütakse tagada, on vaja sätestada teatavad üldpõhimõtted, millest liikmesriigid ja asjaomased teenusepakkujad peaksid selles küsimuses juhinduma.
Those principles should be set out and applied in full respect for the fundamental rights protected in the Union's legal order and notably those guaranteed in the Charter of Fundamental Rights of the European Union (‘the Charter’).
Need põhimõtted tuleks sätestada ja neid tuleks kohaldada, austades täielikult liidu õiguskorra kohaselt kaitstud põhiõigusi, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tagatud õigusi.
Illegal content online should be tackled with proper and robust safeguards to ensure protection of the different fundamental rights at stake of all parties concerned.
Ebaseadusliku veebisisu vastu tuleks võidelda nõuetekohaste ja jõuliste kaitsemeetmetega, millega kaitstakse kõikide asjaosaliste erinevaid kaalul olevaid põhiõigusi.
Those rights include, as the case may be, the freedom of expression, including the freedom to receive and impart information, the rights to respect for a person's private life and to the protection of personal data as well as the right to effective judicial protection of the users of the services concerned.
Nende õiguste hulka kuulub olenevalt olukorrast väljendusvabadus, sealhulgas vabadus saada ja anda teavet, õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ning asjaomaste teenusekasutajate õigus tõhusale kohtulikule kaitsele.
They may also include the freedom to conduct a business, including the freedom of contract, of hosting service providers, as well as the rights of the child and the rights to protection of property, including intellectual property, to human dignity and to non-discrimination of certain other affected parties.
Samuti võivad nende hulka kuuluda veebimajutusteenuse pakkujate ettevõtlusvabadus, sealhulgas lepinguvabadus, aga ka lapse õigused ja õigused omandi, sealhulgas intellektuaalomandi kaitsele, inimväärikusele ja teatavate muude asjassepuutuvate isikute õigus mittediskrimineerimisele.
In particular, decisions taken by hosting service providers to remove or disable access to content which they store should take due account of the fundamental rights and the legitimate interests of their users as well as of the central role which those providers tend to play in facilitating public debate and the distribution and reception of facts, opinions and ideas in accordance with the law.
Eelkõige tuleks veebimajutusteenuse pakkujate otsustes, mis käsitlevad nende talletatava veebisisu eemaldamist või sellele juurdepääsu tõkestamist, võtta nõuetekohaselt arvesse nende kasutajate põhiõigusi ja õigustatud huve ning keskset rolli, mis on sageli neil teenusepakkujatel seaduse kohaselt avaliku arutelu hõlbustamisel ning faktide, arvamuste ja ideede levitamisel ja vastuvõtmisel.
In accordance with the horizontal approach underlying the liability exemption laid down in Article 14 of Directive 2000/31/EC, this Recommendation should be applied to any type of content which is not in compliance with Union law or with the law of Member States, irrespective of the precise subject matter or nature of those laws.
Vastavalt horisontaalsele lähenemisviisile, mis on aluseks direktiivi 2000/31/EÜ artiklis 14 sätestatud vastutusest vabastamisele, tuleks käesolevat soovitust kohaldada igat liiki veebisisu suhtes, mis ei ole kooskõlas liidu või liikmesriikide õigusnormidega, olenemata nende õigusnormide täpsest reguleerimisesemest või laadist.
It is sufficient to take account of laws of Member States which are concerned by the service provision at issue, notably those of Member States the territory of which is that in which the hosting service provider is established or that in which the services are provided.
Piisab sellest, kui võetakse arvesse nende liikmesriikide õigusnorme, mis on seotud asjaomase teenuseosutamisega, eelkõige nende liikmesriikide omi, mille territooriumil asub asjaomane veebimajutusteenuse pakkuja või mille territooriumil teenuseid osutatakse.
In addition, when giving effect to this Recommendation, due account should be taken of the seriousness of, and any type of potential harm caused by, the illegal content, which can be closely related to the swiftness of any action taken, and of what can be reasonably expected from hosting services providers, considering where relevant the state of development and possible use of technologies.
Lisaks tuleks käesoleva soovituse jõustamisel nõuetekohaselt arvesse võtta ebaseadusliku veebisisu tekitatava võimaliku kahju raskust ja laadi, mis võib olla tihedalt seotud meetme võtmise kiirusega, ning seda, mida võib veebimajutusteenuse pakkujatelt mõistlikult eeldada, arvestades vajaduse korral tehnoloogiate arengut ja kasutusviisi.
Due account should also be taken of the relevant differences that might exist between various types of illegal content and the actions to be taken to tackle them.
Samuti tuleks arvesse võtta asjakohaseid erinevusi, mis võivad esineda ebaseadusliku veebisisu eri liikide ja nende vastu võitlemiseks võetavate meetmete vahel.
Providers of hosting services play a particularly important role in tackling illegal content online, as they store information provided by and at the request of their users and give other users access thereto, often on a large scale.
Veebimajutusteenuse pakkujate roll on iseäranis oluline võitluses ebaseadusliku veebisisu vastu, sest nemad talletavad kasutajate esitatud teavet kasutajate soovil ja teevad selle teabe teistele kasutajatele kättesaadavaks, sageli suures ulatuses.
This Recommendation therefore primarily relates to the activities and responsibilities of those providers.
Seetõttu on käesolev soovitus seotud peamiselt niisuguste teenusepakkujate tegevuse ja vastutusega.