natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This mandate noted in particular that, in accordance with Report 266 of the CEPT's Electronic Communications Committee, there is no need to modify the technical conditions based on the frequency division duplex mode and least restrictive technical conditions (block edge masks) in any other Union-harmonised frequency band in order to allow for IoT use.
Mandaadis märgiti eraldi ära, et vastavalt CEPTi Elektroonilise Side Komitee aruandele 266 ei ole asjade interneti kasutuse lubamiseks vaja muuta sagedustihendusdupleksil põhinevaid tehnilisi tingimusi ja kõige leebemaid tehnilisi tingimusi (sagedusploki ääremaskid) muudel liidu tasandil harmoneeritud sagedusaladel.
Based on this mandate, on 13 March 2018 the CEPT presented its Report 66 (the CEPT Report) to the Commission, which identified the following wireless IoT technologies in relation to mobile broadband (i.e. cellular) communications systems, which have been recently specified by the European Telecommunications Standards Institute (ETSI): Extended Coverage GSM IoT (EC-GSM-IoT), LTE Machine Type Communications (LTE-MTC), LTE evolved Machine Type Communications (LTE-eMTC), and Narrowband IoT (NB-IoT).
Sellest mandaadist lähtudes esitas CEPT 13. märtsil 2018 komisjonile oma 66. aruande (edaspidi „CEPTi aruanne“), milles nimetati seoses mobiilse lairibaside (st kärgside) süsteemidega järgmisi raadiosidel põhineva asjade interneti tehnoloogiaid, mille spetsifikatsioonid on Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) hiljuti koostanud: laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT), LTE masin-masin tüüpi side (LTE-MTC), LTE täiustatud masin-masin tüüpi side (LTE-eMTC) ja kitsasriba asjade internet (NB-IoT).
The CEPT Report does not identify relevant wireless IoT technologies related to UMTS systems.
CEPTi aruandes ei nimetata raadiosidel põhineva asjade interneti tehnoloogiaid, mis oleksid seotud UMTS-süsteemidega.
The aforementioned cellular IoT technologies can be deployed in three modes: (a) independently of the provision of wireless broadband electronic communications services (‘standalone’), (b) by pre-empting a portion of the resources within a frequency block used for the provision of wireless broadband electronic communications services (‘in-band’), or (c) on the side of a frequency block used for the provision of wireless broadband electronic communications services (‘guard-band’).
Eespoolnimetatud asjade interneti kärgsidetehnoloogiaid saab kasutusele võtta kolmes režiimis: a) traadita elektroonilise lairibaside teenuste pakkumisest sõltumatult („autonoomne režiim“), b) reserveerides osa traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks kasutatava sagedusploki ressursse („sagedusalasisene režiim“) või c) traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks kasutatava sagedusploki kõrval („kaitseriba režiim“).
According to the CEPT Report, EC-GSM-IoT is an integrated part of the GSM system under Directive 87/372/EEC.
Vastavalt CEPTi aruandele on EC-GSM-IoT direktiivi 87/372/EMÜ kohase GSM-süsteemi osa.
It inherently has the spectrum characteristics of the GSM system and can be deployed either in-band or standalone.
Sellel on GSM-süsteemi spektri omadused ja seda saab kasutada kas sagedusalasiseselt või autonoomselt.
Therefore, EC-GSM-IoT complies with the technical conditions applicable to a GSM system without any need to amend these conditions.
Seega vastab EC-GSM-IoT GSM-süsteemi suhtes kehtivatele tehnilistele tingimustele ilma, et neid tingimusi oleks vaja muuta.
As regards LTE-MTC and LTE-eMTC, the CEPT Report emphasises that these two technologies only use the in-band deployment mode, whereby the transmitter requirements are equal to or tighter than those of an LTE system.
LTE-MTC ja LTE-eMTC kohta rõhutatakse aruandes, et nende kahe tehnoloogia puhul kasutatakse ainult sagedusalasisest režiimi, mille korral on edastajatele esitatavad nõuded sama ranged või veelgi rangemad kui LTE-süsteemi puhul.
Therefore, both LTE-MTC and LTE-eMTC comply with the technical conditions applicable to an LTE system without any need of amending those conditions.
Seega vastavad nii LTE-MTC kui ka LTE-eMTC LTE-süsteemi suhtes kehtivatele tehnilistele tingimustele ilma, et neid tingimusi oleks vaja muuta.
As regards NB-IoT, the CEPT Report concludes that the use of all three deployment modes, this is to say, in-band, standalone or guard-band, is possible.
Kitsasriba IoT kohta järeldatakse CEPTi aruandes, et kasutada saab kõiki kolme kasutusrežiimi: sagedusalasisest, autonoomset ja kaitseriba režiimi.
It recommends an amendment to the technical conditions for use of the 900 MHz and 1800 MHz bands regarding the standalone and guard-band deployment modes.
Aruandes soovitatakse muuta 900 MHz ja 1800 MHz sagedusala kasutamise tehnilisi tingimusi seoses autonoomse ja kaitseriba kasutusrežiimiga.
ETSI has adopted harmonised standards in order to give presumption of conformity with Article 3(2) of Directive 2014/53/EU of the European Parliament and of the Council (‘the Radio Equipment Directive’)in order to include wireless IoT technologies in the three deployment modes.
ETSI on vastu võtnud harmoneeritud standardid, mille järgimise korral võib eeldada vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/53/EL („raadioseadmete direktiiv“) artikli 3 lõikele 2, et hõlmata raadiosidel põhineva asjade interneti tehnoloogiad kolmes kirjeldatud kasutusrežiimis.
The CEPT Report has not identified any unmanageable cross-border coordination issues between the Member States that may result from the introduction of the aforementioned wireless IoT technologies in the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands.
CEPTi aruandes ei ole välja toodud liikmesriikidevahelisi raskesti lahendatavaid piiriüleseid koordineerimisküsimusi, mis võiksid kaasneda eelnimetatud raadiosidel põhineva asjade interneti tehnoloogiate kasutuselevõtuga 900 MHz ja 1800 MHz sagedusalas.
The results of the work carried out pursuant to the mandate issued to CEPT should be integrated in the Union law as soon as possible given the increasing market demand for wireless IoT applications, provided that cellular IoT use within the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands gives appropriate protection to existing systems in adjacent bands.
Arvestades, et nõudlus raadiosidel põhineva asjade interneti rakenduste järele kasvab turul pidevalt, tuleks CEPTile antud mandaadi põhjal tehtud töö tulemused võimalikult kiiresti liidu õigusesse integreerida, tingimusel et kärjepõhise asjade interneti kasutamisel 900MHz ja 1800 MHz sagedusalas on asjakohaselt kaitstud külgnevaid sagedusalasid kasutavad süsteemid.
Commission Decision 2009/766/EC, which refers to the types of terrestrial systems which may use the 900 MHz and 1800 MHz bands, should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks vastavalt muuta komisjoni otsust 2009/766/EÜ, milles on viidatud maapealsetele süsteemidele, mis võivad kasutada 900 MHz ja 1800 MHz sagedusala.
Decision 2009/766/EC is amended as follows:
Komisjoni otsust 2009/766/EÜ muudetakse järgmiselt.
in Article 2, point (a) is replaced by the following:
Artikli 2 punkt a asendatakse järgmisega:
“GSM system” means an electronic communications network as specified by ETSI standards, in particular EN 301 502, EN 301 511, and EN 301 908-18, also including Extended Coverage GSM IoT (EC-GSM-IoT);’;
„GSM-süsteem“ – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301 502, EN 301 511 ja EN 301 908-18, kaasa arvatud laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT);“.
The 1800 MHz band shall be designated and made available for:
Sagedusala 1800 MHz määratakse ja tehakse kättesaadavaks:
GSM systems, with the exception of EC-GSM-IoT, by 9 November 2009;
GSM-süsteemidele (välja arvatud EC-GSM-IoT) 9. novembrist 2009;
EC-GSM-IoT by 30 September 2018.’;
EC-GSM-IoT süsteemile 30. septembrist 2018.“
the following Article 4a is added:
Lisatakse järgmine artikkel 4a:
The 900 MHz band shall be designated and made available for EC-GSM-IoT by 30 September 2018.’;
Sagedusala 900 MHz määratakse ja tehakse kättesaadavaks EC-GSM-IoT süsteemile 30. septembrist 2018.“
the Annex to Decision 2009/766/EC is replaced by the text in the Annex to this Decision.
Otsuse 2009/766/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.
OJ L 108, 24.4.2002, p. 1.
EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.
Council Directive 87/372/EEC of 25 June 1987 on the frequency bands to be reserved for the coordinated introduction of public pan-European cellular digital land-based mobile communications in the Community (OJ L 196, 17.7.1987, p. 85).
Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (ELT L 196, 17.7.1987, lk 85).
Document RSPG17-006 final of 9 November 2016.
Komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsus 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (ELT L 198, 27.7.2002, lk 49).
Commission Decision 2002/622/EC of 26 July 2002 establishing a Radio Spectrum Policy Group (OJ L 198, 27.7.2002, p. 49).
Dokument RSPG17-006 (lõplik), 9. november 2016.
Corresponding to standards up to and including 3GPP Release 13.
Vastavad 3GPP standarditele kuni redaktsioonini 13 (kaasa arvatud).
Directive 2014/53/EU of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to the making available on the market of radio equipment and repealing Directive 1999/5/EC (OJ L 153, 22.5.2014, p. 62).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).
Commission Decision 2009/766/EC of 16 October 2009 on the harmonisation of the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands for terrestrial systems capable of providing pan-European electronic communications services in the Community (OJ L 274, 20.10.2009, p. 32).
Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (ELT L 274, 20.10.2009, lk 32).
Implementation deadlines
Rakendamise tähtpäevad
UMTS, as specified by ETSI Standards, in particular EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 and EN 301 908-11
UMTS, mis vastab ETSI standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 ja EN 301 908-11.
Carrier separation of 2,8 MHz or more between a neighbouring UMTS network and a GSM network.
Kandesageduste vahe vähemalt 2,8 MHz kõrvutiasetseva UMTS-võrgu ja GSM-võrgu vahel
LTE, as specified by ETSI Standards, in particular EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14, EN 301 908-15, and EN 301 908-18
LTE, mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301908-1, EN 301908-13, EN 301908-14, EN 301 908-15 ja EN 301908-18.
31 December 2011, except 30 September 2018 for LTE-MTC and LTE-eMTC
31. detsember 2011, kuid LTE-MTC ja LTE-eMTC puhul 30. september 2018
WiMAX, as specified by ETSI Standards, in particular EN 301 908-1, EN 301 908-21 and EN 301 908-22
WiMAX, mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301908-1, EN 301908-21, EN 301908-22
Narrowband IoT (NB-IoT) as specified by ETSI standards, in particular EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14, EN 301 908-15, and EN 301 908-18
Kitsasriba asjade internet (i.k Narrowband IoT ehk NB-IoT), mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301908-1, EN 301908-13, EN 301908-14, EN 301 908-15 ja EN 301908-18.
Standalone mode:
Autonoomne režiim:
A frequency separation of 200 kHz or more between the standalone NB-IoT channel edge of a network and the UMTS/LTE channel edge of the neighbouring network;
Kui kõrvuti on kitsasriba IoT võrk ja UMTS/LTE-võrk, peab autonoomse kitsasriba IoT-kanali ääre ja UMTS/LTE-kanali ääre vahel olema sagedusvahe vähemalt 200 kHz.
A frequency separation of 200 kHz or more between the standalone NB-IoT channel edge of a network and the GSM channel edge of the neighbouring network.
Kui kõrvuti on kitsasriba IoT võrk ja GSM-võrk, peab autonoomse kitsasriba IoT-kanali ääre ja GSM-kanali ääre vahel olema sagedusvahe vähemalt 200 kHz.
In-band mode: the same parameters apply as for LTE.
Sagedusalasisene režiim: kehtivad samad parameetrid nagu LTE puhul.
Guard-band mode: a frequency separation of 200 kHz or more, between the NB-IoT channel edge and the edge of the operator's block, taking into account existing guard bands between operators' block edges or the edge of the operating band (adjacent to other services).
Kaitseribarežiim: Kitsasriba IoT-kanali ääre ja operaatori sagedusvahemiku ääre vahel peab olema sageduste vahe vähemalt 200 kHz, võttes arvesse olemasolevaid kaitseribasid operaatorite sagedusplokkide äärte või (teiste teenustega külgneva) töösagedusala ääre vahel.
Including LTE Machine Type Communications (LTE-MTC) and LTE evolved Machine Type Communications (LTE-eMTC), which operate under the same technical conditions as LTE.
Kaasa arvatud LTE masin-masin tüüpi side (LTE-MTC ) ja LTE täiustatud masin-masin tüüpi side (LTE-eMTC); mille töötingimused on samad nagu LTE-l.
Commission Implementing Decision (EU) 2018/638
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/638,
of 23 April 2018
23. aprill 2018,
establishing emergency measures to prevent the introduction into and the spread within the Union of the harmful organism Spodoptera frugiperda (Smith)
millega kehtestatakse erakorralised meetmed, et hoida ära kahjuliku organismi Spodoptera frugiperda (Smith) liitu sissetoomine ja seal levimine
(notified under document C(2018) 2291)
(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2291 all)
Having regard to Council Directive 2000/29/EC of 8 May 2000 on protective measures against the introduction into the Community of organisms harmful to plants or plant products and against their spread within the Community, and in particular the third sentence of Article 16(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,
Spodoptera frugiperda (Smith) (hereinafter: ‘the specified organism’), is listed in point 22 of Section I(a) of Part A of Annex I to Directive 2000/29/EC as a harmful organism not known to occur in the Union.
Spodoptera frugiperda (Smith) (edaspidi „määratletud organism“) on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa I jao rubriigi a punktis 22 kui kahjulik organism, mida liidus teadaolevalt ei esine.
Specific measures to prevent the introduction into and the spread within the Union of the specified organism are laid down in point 27.2 of Section I of Part A of Annex IV to Directive 2000/29/EC.
Määratletud organismi liitu sissetoomise ja seal levimise ärahoidmiseks kehtestatud erimeetmed on esitatud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktis 27.2.
Those measures consist of special requirements concerning the introduction into the Union of plants of Dendranthema (DC.)
Need meetmed hõlmavad erinõudeid liitu sissetoodavate liikide Dendranthema (DC.)
The European Food Safety Authority (EFSA) has provided a scientific opinion on the pest categorisation of the specified organism, which was adopted on 28 June 2017.
Võttes arvesse määratletud organismi hiljutist Aafrikasse sattumist ja seal levimist, selle levikut Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning liikmesriikide esitatud kinnipidamisandmeid, tuleks teatavate taimede suhtes, mis on määratletud organismi peremeestaimed või mis on pärit Aafrikast või Põhja- ja Lõuna-Ameerikast (edaspidi „määratletud taimed“), kohaldada liitu sissetoomisel erimeetmeid.
Furthermore, Member States have submitted interception data of that organism on trading commodities.
Nende erimeetmetega tuleks tagada määratletud organismi õigeaegne avastamine liidu territooriumil, määratletud taimede liitu sissetoomisega seotud nõuded, sealhulgas fütosanitaarsertifikaat, ja ametlikud kontrollid kõnealuste taimede liitu sissetoomisel.
In view of the recent introduction and spread of the specified organism in Africa, its distribution in the Americas and the interception data submitted by Member States, certain other plants hosting the specified organism and originating in Africa or in the Americas (hereinafter: ‘the specified plants’), should be subject to specific measures when introduced into the Union.
Liikmesriigid peaksid korraldama iga-aastaseid uuringuid, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine oma territooriumil, ning tagama, et ettevõtjad teaksid selle võimalikust esinemisest ja meetmetest, mida tuleb võtta.
Those specific measures should provide for timely detection of the specified organism in the Union territory, requirements for the introduction into the Union of the specified plants, including a phytosanitary certificate, as well as official checks at introduction of those plants into the Union.
Need meetmed on vajalikud selleks, et tagada liidu territooriumi tugevdatud kaitse määratletud organismi sissetoomise, kohandumise ja levimise eest.
Member States should carry out annual surveys for the presence of the specified organism in their territories and should ensure that professional operators are informed about its potential presence and the measures to be taken.
Selleks et vastutavatel ametiasutustel ja ettevõtjatel oleks aega nende nõuetega kohanemiseks, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. juunist 2018.
Those measures are necessary to ensure an enhanced protection of the Union territory from the entry, establishment and spread of the specified organism.
Käesolev otsus peaks olema ajutine ja seda tuleks kohaldada kuni 31. maini 2020, et selle saaks enne nimetatud kuupäeva läbi vaadata.
In order to allow the responsible official bodies and the professional operators to adapt to those requirements, this Decision should apply from 1 June 2018.
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,
This Decision should be temporary and apply until 31 May 2020 to allow for its review before that time.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
HAS ADOPTED THIS DECISION
Mõisted
Definitions
„määratletud organism“ – Spodoptera frugiperda (Smith);
For the purposes of this Decision, the following definitions shall apply:
„määratletud taimed“ – perekondade Capsicum L. ja Momordica L. ning liikide Solanum aethiopicum L., Solanum macrocarpon L. ja Solanum melongena L. viljad, samuti liigi Zea mays L. taimed, välja arvatud elus õietolm, taimede koekultuurid, seemned ja terad, mis on pärit Aafrikast või Põhja- ja Lõuna-Ameerikast;
‘specified plants’ means fruits of Capsicum L., Momordica L., Solanum aethiopicum L., Solanum macrocarpon L. and Solanum melongena L., and plants, other than live pollen, plant tissue cultures, seeds and grains, of Zea mays L. originating in Africa or in the Americas;
Määratletud organismi kindlakstegemine või kahtlustatav esinemine
‘production site’ means a defined part of a place of production, that is managed as a separate unit for phytosanitary purposes.
Liikmesriigid tagavad, et iga isik, kes kahtlustab määratletud organismi esinemist nende territooriumil või saab sellest teada, teavitab viivitamata vastutavat ametiasutust ja esitab talle kogu asjakohase teabe, mis käsitleb määratletud organismi esinemist või kahtlustatavat esinemist.
‘Place of production’ means any premises or collection of fields operated as a single production or farming unit.
Vastutav ametiasutus registreerib sellise teabe viivitamata.
Article 2
Kui vastutavale ametiasutusele on teatatud määratletud organismi esinemisest või sellisest kahtlusest, võtab ta kõik vajalikud meetmed selleks, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine või kahtlustatav esinemine.
Detection or suspected presence of the specified organism
Liikmesriik tagab, et iga isikut, kelle kontrolli alla kuulub taimi, mis võivad olla nakatunud määratletud organismiga, teavitatakse viivitamatult määratletud organismi esinemisest või kahtlustatavast esinemisest, võimalikest tagajärgedest ja riskidest ning meetmetest, mis tuleb võtta.
Member States shall ensure that any person who suspects or becomes aware of the presence of the specified organism in their territory informs immediately the responsible official body and provides it with all relevant information concerning the presence, or suspected presence, of the specified organism.
Artikkel 3
The responsible official body shall immediately record such information.
Määratletud taimede liitu sissetoomise nõuded
Where the responsible official body has been informed of the presence, or suspected presence, of the specified organism it shall take all necessary measures to confirm that presence, or the suspected presence.
Määratletud taimed tuuakse liitu sisse üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
Member States shall ensure that any person having under its control plants which may be infested with the specified organism is immediately informed of the presence or the suspected presence of the specified organism, of the possible consequences and risks and of the measures to be taken.
nendega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud fütosanitaarsertifikaat;
Article 3
Artikli 4 punktide c ja d puhul märgitakse fütosanitaarsertifikaadile ka teave, mis on vajalik jälgitavuse tagamiseks, nagu on kirjeldatud punkti c alapunktis iv;
they shall be accompanied by a phytosanitary certificate, as referred to in Article 13(1)(ii) of Directive 2000/29/EC;
Määratletud taimede päritolu
they shall comply with points (a), (b), (c), (d) or (e) of Article 4 of this Decision.
Määratletud taimed peavad vastama ühele järgmistes punktides sätestatud nõuetest:
The appropriate point shall be indicated in the phytosanitary certificate under the rubric ‘Additional Declaration’.
need on pärit kolmandast riigist, kus teadaolevalt määratletud organismi ei esine;
In the case of points (c) and (d) of Article 4, the phytosanitary certificate shall also indicate the information ensuring traceability, indicated under point (c)(iv);
need on pärit piirkonnast, mille asjaomase riigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt fütosanitaarmeetmete asjakohastele rahvusvahelistele standarditele tunnistanud määratletud organismist vabaks; selle piirkonna nimi märgitakse fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht“;
on entry into the Union, they shall be checked by the responsible official body in accordance with Article 5 of this Decision, and no presence of the specified organism shall be found.
need on pärit muust kui punktides a ja b osutatud piirkonnast ning vastavad järgmistele tingimustele:
Article 4
määratletud taimed on toodetud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mis on kõnealuse organisatsiooni järelevalve all;
Origin of the specified plants
kolm kuud enne eksporti on tootmiskohas tehtud ametlikud kontrollid ja määratletud taimedelt ei ole leitud määratletud organismi;
The specified plants shall fulfil the requirements set out in one of the following points:
määratletud taimi on enne nende eksporti ametlikult kontrollitud ja määratletud organismi ei ole nendelt avastatud;
they originate in a third country where the specified organism is not known to be present;
nende ekspordile eelneva veo ajal on tagatud sellise teabe kättesaadavus, mille abil tagatakse määratletud taimede jälgitavus kuni nende tootmiskohani;
they originate in an area free from the specified organism, as established by the national plant protection organisation concerned, in accordance with the relevant International Standards for Phytosanitary Measures; the name of that area shall be stated in the phytosanitary certificate under the rubric ‘place of origin’;
määratletud taimed on toodetud tootmiskohas, mis on füüsiliselt täiesti kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest;
they originate in areas other than those referred to in points (a) and (b), and they comply with the following conditions:
need on pärit muust kui punktides a ja b osutatud piirkonnast ning vastavad punkti c alapunktidele i–iv ja on läbinud mõjusa töötluse, et tagada määratletud organismi puudumine;