natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The duration of a reference period for the performance scheme should be such as to provide the certainty required to implement multi-annual capital expenditure programmes in order to achieve the expected return on investments in the form of performance improvements, while still allowing accuracy of forecasting.
Tulemuslikkuse kava võrdlusperioodi pikkusega peaks olema tagatud vajalik kindlus mitmeaastaste kapitalikuluprogrammide rakendamiseks, et saavutada tulemuslikkuse paranemise vormis eeldatav investeeringutasuvus, võimaldades siiski teha täpseid prognoose.
Key performance indicators should be defined in the key performance areas of safety, environment, capacity and cost-efficiency.
Põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, tuleks kehtestada põhilised tulemusnäitajad.
These key performance indicators should be used for the purpose of setting achievable, sustainable, realistic and time-bound performance targets at Union level, national level or functional airspace block level.
Neid põhilisi tulemusnäitajaid tuleks kasutada selleks, et seada liidu, riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil saavutatavad, jätkusuutlikud, realistlikud ja tähtajalised tulemuseesmärgid.
The key performance indicators should cover both en route and terminal air navigation services, as well as network functions, in order to improve the overall performance of the network.
Põhilised tulemusnäitajad peaksid hõlmama nii marsruudi kui ka terminali aeronavigatsiooniteenuseid, aga ka võrgustiku funktsioone, et parandada võrgustiku üldist tulemuslikkust.
Union-wide performance targets should be set by the Commission, taking account of the level of performance achieved in the previous reference period or periods and of relevant inputs provided by the Performance Review Body, the Network Manager and the national supervisory authorities.
Komisjon peaks seadma kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid, võttes arvesse eelneva(te)l võrdlusperioodi(de)l saavutatud tulemuslikkust ning tulemuslikkuse hindamise asutuse, võrgustiku haldaja ja riiklike järelevalveasutuste esitatud asjakohaseid andmeid.
The inputs from national supervisory authorities should include in particular initial cost and information about traffic forecasts for the reference period concerned.
Riiklike järelevalveasutuste esitatud andmed peaksid eelkõige hõlmama teavet esialgsete kulude ja lennuliiklusprognooside kohta asjaomasel võrdlusperioodil.
The Commission should substantiate Union-wide performance targets with a description of underlying assumptions and rationales.
Komisjon peaks kogu ELi hõlmavaid tulemuseesmärke põhjendama ning kirjeldama eeldusi ja põhjendusi, millest nende seadmisel on lähtutud.
Drafting of the Union-wide performance targets should be subject to stakeholder consultation.
Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmisel tuleks konsulteerida sidusrühmadega.
Member States should be able to decide on whether their respective performance plans are established at national level or at the level of functional airspace blocks, taking account of local circumstances.
Liikmesriikidel peaks kohalikke asjaolusid arvesse võttes olema võimalik otsustada, kas nende tulemuslikkuse kavad kehtestatakse riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.
National supervisory authorities should be responsible for the development of national or functional airspace block performance plans, including binding performance targets, based on key performance indicators applied at national level or at the level of functional airspace block.
Riiklikud järelevalveasutused peaksid vastutama riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tulemuslikkuse kavade väljatöötamise eest, sealhulgas selliste siduvate tulemuseesmärkide väljatöötamise eest, mis põhinevad põhilistel tulemusnäitajatel, mida riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil kohaldatakse.
The national or functional airspace block performance plans should include initiatives to support cross-border cooperation between air navigation service providers, irrespective of their geographical scope.
Riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuse kavad peaksid nende geograafilisest ulatusest olenemata sisaldama algatusi aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelise piiriülese koostöö toetamiseks.
Performance plans should provide full transparency on the determined costs of new and existing investments in respect of the purchase, development or leasing of fixed assets.
Tulemuslikkuse kavades peaks olema tagatud uute ja olemasolevate investeeringute kindlaksmääratud kulude täielik läbipaistvus seoses põhivara ostmise, arendamise või rentimisega.
Major investments should be detailed and justified, as well as consistent with SESAR deployment and with expected performance gains.
Suuri investeeringuid tuleks üksikasjalikult kirjeldada ja põhjendada ning need peaksid olema kooskõlas SESARi rakendamisega ja tulemuslikkuse eeldatava paranemisega.
Consultations should take place at national or functional airspace block level in order to ensure that the views of stakeholders are taken into account in the establishment of performance plans and targets contained therein.
Riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tuleks korraldada konsultatsioone selle tagamiseks, et tulemuslikkuse kavade ja neis sisalduvate eesmärkide kehtestamisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti.
Given the strong links between the different key performance areas, the interdependencies between performance targets should be duly taken into account for the purposes of target setting, having regard to the overriding safety objectives.
Arvestades tugevaid seoseid mitmesuguste põhiliste tulemusvaldkondade vahel, tuleks tulemuseesmärkide seadmisel võtta nõuetekohaselt arvesse nende vastastikust sõltuvust, pidades silmas esmatähtsaid ohutuseesmärke.
Performance targets should be subject to incentives with a view to encouraging better performance, including the application of a traffic risk sharing mechanism in respect of the key performance area of cost-efficiency.
Tulemuseesmärkide puhul tuleks kohaldada stiimuleid, et soodustada suuremat tulemuslikkust; sealhulgas tuleks põhilises kulutõhususega seotud tulemusvaldkonnas kohaldada liiklusriskide jagamise mehhanismi.
Incentive schemes should be effective and should set parameters in a non-discriminatory and transparent manner for the purpose of rewarding or penalising actual performance in relation to the adopted performance targets.
Stimuleerimiskavad peaksid olema tulemuslikud ja nendes tuleks mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt kehtestada parameetrid, et määrata tegeliku tulemuslikkuse alusel soodustusi või karistusi, lähtudes seatud tulemuseesmärkidest.
The safety key performance area should not be subject to any incentives due to its overriding nature.
Kuna põhiline ohutusega seotud tulemusvaldkond on esmatähtis, siis selle puhul stiimuleid ei kohaldata.
Member States should ensure that the implementation of incentive schemes does not adversely impact planned and ongoing investments aimed at delivering the adequate capacity and flight efficiency to users.
Liikmesriigid peaksid tagama, et stimuleerimiskavade rakendamine ei mõjuta negatiivselt kavandatud ega tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on tagada kasutajate jaoks piisav läbilaskevõime ja lendude tõhusus.
Member States should adopt draft performance plans and submit them to the Commission for the Commission's assessment and review.
Liikmesriigid peaksid võtma vastu tulemuslikkuse kavade projektid ning esitama need komisjonile hindamiseks ja läbivaatamiseks.
In this respect, the Commission should first verify whether the performance plans are complete.
Sellega seoses peaks komisjon kõigepealt kontrollima, kas tulemuslikkuse kavad on täielikud.
If the plans are complete, the Commission should assess whether the proposed performance targets contained in the performance plans are consistent with the Union-wide performance targets.
Kui kavad on täielikud, peaks komisjon hindama, kas tulemuslikkuse kavades esitatud tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega.
If the required consistency cannot be established, the Commission should request Member States to revise their performance plans and targets, or to take corrective measures.
Kui vajalikku kooskõla ei leita, peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt nende tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamist või parandusmeetmete võtmist.
Member States should adopt and publish the final versions of their respective performance plans only after the Commission has found that the national performance targets or performance targets set at the level of functional airspace blocks (‘FAB performance targets’) contained therein are consistent with the Union-wide targets.
Liikmesriigid peaksid oma tulemuslikkuse kavade lõplikud versioonid vastu võtma ja avaldama üksnes pärast seda, kui komisjon on leidnud, et kavades esitatud riiklikud tulemuseesmärgid või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil seatud tulemuseesmärgid (edaspidi „funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuseesmärgid“) on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega.
The targets set in the draft performance plans should apply during the procedures for the assessment from the start of the reference period and, where appropriate, during the revision of performance targets set at national or functional airspace block level.
Tulemuslikkuse kavade projektides esitatud eesmärgid peaksid kehtima hindamismenetluste ajal alates võrdlusperioodi algusest ja kui see on asjakohane, siis riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil kehtestatud tulemuseesmärkide läbivaatamise ajal.
Upon the adoption of the final performance plans, the performance targets in the key performance area of cost-efficiency should apply retroactively through an adjustment of unit rates in order to ensure that airspace users benefit from performance improvements from the start of the reference period.
Lõplike tulemuslikkuse kavade vastuvõtmisel tuleks kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärke kohaldada tagasiulatuvalt, kohandades ühikumäärasid, tagamaks, et õhuruumi kasutajad saavad tulemuslikkuse paranemisest kasu alates võrdlusperioodi algusest.
Member States should request permission from the Commission if they want to revise one or several performance targets during a reference period.
Kui liikmesriigid soovivad üht või mitut tulemuseesmärki võrdlusperioodil korrigeerida, peaksid nad taotlema komisjonilt selleks luba.
Such a request can be made where alert thresholds are reached, or where the Member State demonstrates that the initial data, assumptions and rationales, including on investments, underpinning the performance targets are to a significant and lasting extent no longer accurate due to circumstances that were unforeseeable at the time of the adoption of the performance plan.
Sellise taotluse võib esitada, kui jõutud on häiretasemeteni või kui liikmesriik tõendab, et esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused (sealhulgas investeeringute kohta), millest tulemuseesmärkide seadmisel lähtuti, on muutunud olulisel määral ja püsivalt ebatäpseks asjaolude tõttu, mida polnud tulemuslikkuse kava vastuvõtmise ajal võimalik ette näha.
The Commission should authorise the Member State concerned to proceed with the intended revision only if it is necessary and proportionate in light of the aforementioned circumstances, and where the revised performance targets ensure that consistency with the Union-wide performance targets is maintained.
Komisjon peaks andma asjaomasele liikmesriigile loa kavandatud muudatused teha üksnes siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas eelmainitud asjaolusid, ja kui korrigeeritud tulemuseesmärkidega tagatakse, et säilib kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega.
The introduction of new technologies and business models to stimulate integrated service provision should lead to significant cost reductions to the benefit of users over time but can lead to initial restructuring costs.
Uute tehnoloogialahenduste ja ärimudelite kasutuselevõtt teenuste integreeritud osutamise soodustamiseks peaks aja jooksul oluliselt vähendama kasutajate kantavaid kulusid, aga sellega võivad kaasneda ka esialgsed restruktureerimiskulud.
If a Member State demonstrates that restructuring measures bring a net benefit to users, it should also be able to request a revision of local cost-efficiency targets in order to recover the associated restructuring costs through a revision of the determined costs contained in their performance plans, subject to the Commission's authorisation.
Kui liikmesriik tõendab, et kasutajad saavad restruktureerimismeetmetest puhastulu, peaks tal olema ka võimalik nõuda kohalike kulutõhususeesmärkide korrigeerimist, et saada asjaomased restruktureerimiskulud tagasi, muutes komisjoni loa korral oma tulemuslikkuse kavades esitatud kindlaksmääratud kulusid.
The Commission should review the Union-wide performance targets during the reference period to determine whether they remain adequate.
Komisjon peaks kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid võrdlusperioodil läbi vaatama, et kontrollida, kas need on endiselt asjakohased.
The Commission should consider a revision of Union-wide performance targets where it is demonstrated during a reference period that these targets are no longer adequate in light of changed circumstances, and that the revision of targets is necessary and proportionate.
Komisjon peaks kaaluma kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide korrigeerimist, kui võrdlusperioodil tõendatakse, et need eesmärgid pole muutunud asjaolude tõttu enam asjakohased ja et nende korrigeerimine on vajalik ja proportsionaalne.
A revision of Union-wide targets during a reference period should trigger the start of a new reference period, including the establishment of associated performance plans and performance targets set at national or functional airspace block level.
Kogu ELi hõlmavate eesmärkide korrigeerimisega võrdlusperioodi ajal peaks kaasnema uue võrdlusperioodi algus, sealhulgas asjaomaste riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide kehtestamine.
Network functions should also be subject to performance targets and should contribute to the achievement of the Union-wide performance targets.
Võrgustiku funktsioonide suhtes tuleks samuti kehtestada tulemuseesmärgid ja need peaksid aitama kaasa kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisele.
For this purpose the Network Manager should prepare the Network Performance Plan which should be verified and adopted by the Commission.
Selleks peaks võrgustiku haldaja koostama võrgustiku tulemuslikkuse kava, mille komisjon peaks üle kontrollima ja vastu võtma.
An effective operational partnership and cooperative decision making between the principal stakeholders, such as air navigation service providers, functional airspace blocks, airports, civil and military airspace users and the Network Manager is of key importance for the achievement of performance targets of network functions.
Tõhus tegevuspartnerlus ja ühisotsustamine peamiste sidusrühmade vahel, nagu aeronavigatsiooniteenuse osutajad, funktsionaalsed õhuruumiosad, lennujaamad, tsiviil- ja sõjalise õhuruumi kasutajad ja võrgustiku haldaja, on võrgustiku funktsioonide tulemuseesmärkide saavutamiseks väga oluline.
The determined costs of air navigation services should be financed by charges imposed on airspace users.
Aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulusid tuleks rahastada õhuruumi kasutajale kehtestatud tasudest.
These charges should be levied in charging zones established for en route and terminal air navigation services.
Neid tasusid tuleks kohaldada marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste puhul kehtestatud tasude sissenõudmise piirkondades.
Member States should ensure that the geographical scope of these charging zones is clearly defined and that the charging zones are consistent with the provision of air navigation services.
Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste tasude sissenõudmise piirkondade geograafiline ulatus on selgelt kindlaks määratud ja et tasude sissenõudmise piirkonnad on kooskõlas aeronavigatsiooniteenuste osutamisega.
It may be necessary to modify a terminal charging zone during a reference period due to changes in the operation of airports.
Võrdlusperioodil võib olla vaja muuta terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda muutuste tõttu lennujaamade tegevuses.
A cost base for charges, which comprises the determined costs of eligible air navigation services and facilities, should be established for each charging zone.
Iga tasude sissenõudmise piirkonna puhul tuleks kehtestada tasude kulubaas, mis hõlmab rahastamiskõlblike aeronavigatsiooniteenuste ja -vahendite kindlaksmääratud kulusid.
Member States should also be allowed to include in these cost bases the determined costs incurred by their national supervisory authorities as well as other State costs related to the provision of air navigation services.
Liikmesriigid peaksid saama arvata nendesse kulubaasidesse ka oma riiklike järelevalveasutuste kantud kindlaksmääratud kulud ning muud riigi kulud, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega.
The determined costs for en route and terminal charges should be established prior to the start of each reference period, as part of the performance plans.
Marsruudi ja terminali navigatsioonitasude kindlaksmääratud kulud tuleks tulemuslikkuse kavades kehtestada enne iga võrdlusperioodi algust.
These determined costs shall be specified for each calendar year of the reference period concerned.
Need kindlaksmääratud kulud tuleb kehtestada asjaomase võrdlusperioodi iga kalendriaasta kohta.
National supervisory authorities should verify that the established determined costs only comprise cost items that are eligible under the performance and charging scheme.
Riiklikud järelevalveasutused peaksid kontrollima, et kindlaksmääratud kulud hõlmavad üksnes kuluartikleid, mis on tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel rahastamiskõlblikud.
The determined costs included in a cost base for en route or terminal air navigation services should include staff costs, operating costs other than staff costs, depreciation costs, cost of capital, and exceptional costs.
Marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste kulubaasis sisalduvad kindlaksmääratud kulud peaksid hõlmama tööjõukulusid, muid tegevuskulusid peale tööjõukulude, amortisatsioonikulusid, kapitalikulusid ja erakorralisi kulusid.
Actual costs incurred should be annually reported in accordance with the same categorisation in order to ensure consistency and transparency.
Tegelikult kantud kulude kohta tuleks iga aasta aru anda ühe ja sama liigituse alusel, et tagada järjepidevus ja läbipaistvus.
National supervisory authorities should, before the start of each reference period, define the criteria used to allocate costs between en route and terminal services and inform the Commission accordingly.
Riiklikud järelevalveasutused peaksid enne iga võrdlusperioodi algust määrama kindlaks kriteeriumid, mida kasutatakse kulude jaotamiseks terminalis ja marsruudil osutatavate teenuste vahel, ning teatama neist komisjonile.
Those criteria should ensure the transparent setting of determined costs and guarantee that there are no cross-subsidies between en route and terminal services.
Need kriteeriumid peaksid tagama kulude läbipaistva kindlaksmääramise ning selle, et marsruudil ja terminalis osutatavate teenuste vahel ei esine ristsubsideerimist.
Member States should annually calculate the unit rates for their en route and terminal charging zones.
Liikmesriigid peaksid iga aasta arvutama oma marsruudi ja terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärad.
In calculating the unit rate, Member States should ensure that services or facilities funded through public funds including Union assistance programmes such as the Trans-European transport network, the Connecting Europe Facility and the Cohesion Fund, are not charged to airspace users.
Ühikumäära arvutamisel peaksid liikmesriigid tagama, et õhuruumi kasutajad ei kanna selliste teenuste või vahendite kulusid, mida rahastatakse avaliku sektori vahenditest, sealhulgas liidu abiprogrammidest, nagu üleeuroopaline transpordivõrk, Euroopa ühendamise rahastu ja Ühtekuuluvusfond.
In calculating the unit rates, Member States should be allowed to adjust their determined costs for inflation.
Ühikumäärade arvutamisel peaks liikmesriikidel olema lubatud kohandada oma kindlaksmääratud kulusid vastavalt inflatsioonile.
The performance and charging scheme should provide for a traffic risk sharing mechanism to incentivise the provision of services.
Tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem peaksid sisaldama liiklusriski jagamise mehhanismi, et soodustada teenuste osutamist.
National supervisory authorities should be allowed to adjust the values of the traffic risk sharing parameters as defined in this Regulation in order to take account of local circumstances and to better incentivise the provision of air navigation services.
Riiklikel järelevalveasutustel peaks olema lubatud kohandada liiklusriski jagamise parameetrite väärtusi, mis on käesolevas määruses kindlaks määratud, et võtta arvesse kohalikke asjaolusid ja et aeronavigatsiooniteenuste osutamist rohkem soodustada.
That adjustment should be done after consultation of air navigation service providers and airspace users.
Need kohandused tuleks teha pärast aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja õhuruumi kasutajatega konsulteerimist.
However, those adjustments should not reduce the risk exposure of the air navigation service provider or providers concerned in comparison with the default mechanism set out in this Regulation.
Need kohandused ei tohiks aga vähendada asjaomas(t)e aeronavigatsiooniteenuse osutaja(te) riski võrreldes käesolevas määruses sätestatud standardmehhanismiga.
Air navigation service providers should bear the cost risk with regard to differences between determined and actual costs, except for a limited number of cost items subject to specific requirements.
Aeronavigatsiooniteenuse osutajad peaksid kandma kuluriski seoses erinevustega kindlaksmääratud ja tegelike kulude vahel, välja arvatud piiratud arvu kuluartiklite puhul, mille suhtes kehtivad erinõuded.
Air navigation service providers should not be allowed to generate financial surpluses as a result of the cancellation or postponement of new and existing investments during a reference period.
Aeronavigatsiooniteenuse osutajatel ei tohiks tekkida finantstegevuse ülejääki, mis tekib sellest, et võrdlusperioodil tühistatakse või lükatakse edasi uusi või olemasolevaid investeeringuid.
Air navigation service providers should be able to annually adjust the planned major investments during a reference period, subject to a detailed justification and provided that the requested changes are approved by the national supervisory authority concerned.
Aeronavigatsiooniteenuse osutajatel peaks olema võimalik kavandatud suuri investeeringuid võrdlusperioodil iga aasta kohandada, eeldusel et seda põhjendatakse üksikasjalikult ja et asjaomane riiklik järelevalveasutus on taotletud muudatused heaks kiitnud.
Where the actual costs of new and existing investments exceed the corresponding determined costs over a reference period, national supervisory authorities should be responsible for verifying the detailed justifications provided by air navigation service providers and for authorising any subsequent recovery of additional costs from airspace users.
Kui uute ja olemasolevate investeeringute tegelikud kulud ületavad võrdlusperioodil vastavaid kindlaksmääratud kulusid, peaksid riiklikud järelevalveasutused vastutama aeronavigatsiooniteenuse osutajate esitatud üksikasjalike põhjenduste kontrollimise eest ning õhuruumi kasutajatelt lisakulude sissenõudmise heakskiitmise eest.