natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Sectoral Reference Document (SRD) for the car manufacturing sector is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
SISSEJUHATUS
Relevant legal background
Käesolev autotööstussektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille koostas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni uus tähtis element on sektorite võrdlusdokumentide väljatöötamine, mis on sätestatud artiklis 46.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Kuidas dokumenti mõista ja kasutada?
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the car manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonna olukorda pidevalt parandada.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Selle raames pakutakse käesolevas võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid autosektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimatele tavadele.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kes kasutas sidusrühmade ettepanekuid.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the car manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Käesolev sektori võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kavatsevad tulevikus EMASis registreeruda, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimistavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki autotööstussektoris tegutsevaid organisatsioone nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate keskkonnajuhtimistavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta oma keskkonnatoime mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Nad peaksid kirjeldama, kuidas on kasutatud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Samas ei ole parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine või kindlaks määratud tipptaseme võrdlusaluste järgimine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
EMASis osalemine on pidev protsess.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Iga kord, kui organisatsioon kavandab oma keskkonnatoime parandamist (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada ideid selle kohta, millised küsimused etapiviisilisel lähenemisel järgmisena käsile võtta.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud tõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud.
Structure of the sectoral reference document
Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis oleksid edaspidi veel üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.
This document consists of five sections.
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
Section 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while section 2 defines the scope of this SRD.
Dokument koosneb viiest jaost.
Section 3 and 4 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, for the manufacturing and end-of-life vehicle (ELV) subsector respectively.
jaos tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, 2. jaos määratletakse võrdlusdokumendi kohaldamisala.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
ja 4. jaos kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid koos teabega nende kohaldatavuse kohta vastavalt tootmise ja romusõidukite alamsektori puhul.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, level of vertical integration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Kõikide parimate keskkonnajuhtimise tavade kohta ei ole leitud tipptaseme võrdlusaluseid kas andmete kättesaadavuse piiratuse tõttu või on äriühingutel/käitistel olnud eritingimusi (erinevused tootmisprotsessis eri tootmiskohtades, vertikaalse integratsiooni taseme tõttu jne) sellises ulatuses, et tipptaseme võrdlusaluse kindlaksmääramine ei olnud otstarbekas.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Kui tipptaseme võrdlusalused on esitatud, ei ole need mõeldud eesmärkidena, mida kõik ettevõtted peavad saavutama, ega parameetritena, mille alusel võrrelda sektoris tegutsevate äriühingute keskkonnatoimet, vaid pigem võimalikke saavutusi iseloomustavate näitajatena, mis aitavad üksikutel äriühingutel tehtud edusamme hinnata ja motiveerivad neid oma keskkonnatoimet veelgi parandama.
Finally, section 5 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Osa näitajaid ja võrdlusaluseid on olulised rohkem kui ühe parima keskkonnajuhtimistava seisukohalt ning seepärast korratakse neid, kui see on vajalik.
SCOPE
Viimasena esitatakse 5. jaos ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajatega, nende juurde kuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
This reference document addresses the environmental performance of the car manufacturing sector and some aspects of the end-of-life vehicle handling sector.
KOHALDAMISALA
The target group of this document are companies belonging to the automotive manufacturing sector according to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Käesolevas võrdlusdokumendis käsitletakse autotööstussektori keskkonnatoimet ja romusõidukite käitlemise sektori teatud aspekte.
NACE 29.1 Motor vehicle manufacture
Selle dokumendi sihtrühm on ettevõtted, mis kuuluvad autotööstussektorisse vastavalt järgmistele Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodidele (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile):
NACE 29.2 Manufacture of bodies for motor vehicles
NACE 29.1 Mootorsõidukite tootmine
NACE 29.3 Manufacture of parts and accessories for motor vehicles
NACE 29.2 Mootorsõidukikerede tootmine
NACE 38.31 Dismantling of wrecks
NACE 29.3 Mootorsõidukite osade ja lisaseadmete tootmine
In addition to the above, regarding ELV handling two additional activities can be considered which are subsets of wider areas: Recovery of sorted materials (NACE 38.32, including ELV shredding) and Wholesale of waste and scrap (NACE 46.77, including dismantling of ELV for obtaining and re-selling usable parts).
NACE 38.31 Vrakkide demonteerimine
This reference document covers actions that automotive manufacturers and manufacturers of automotive parts and components can implement which results in improvements in the environmental performance over the whole automotive value chain, as presented in Figure 1.
Lisaks eespool toodule võib seoses romusõidukite käitlemisega arvesse võtta kahte täiendavat tegevusala, mis moodustavad laiemate valdkondade kogumid: sorteeritud materjali taaskasutusele võtmine (NACE 38.32, sh romusõidukite purustamine) ning jäätmete ja jääkide hulgikaubandus (NACE 46.77, sh romusõidukite demonteerimine kasutuskõlblike varuosade saamiseks ja edasimüümiseks).
In the figure, the key sectors in the scope of this document are highlighted.
Käesolevas võrdlusdokumendis käsitletakse meetmeid, mida autotootjad ning auto varuosade ja komponentide tootjad saavad võtta ning mille tulemusena keskkonnatoime kogu autotööstuse väärtusahelas paraneb, nagu näitab joonis 1.
Figure 1
Joonisel on välja toodud käesoleva dokumendi kohaldamisalasse kuuluvad põhisektorid.
Overview of activities in the automotive manufacturing value chain
Joonis 1
Within the scope of car manufacturing activities, many process stages are covered, including: press shop, body-in-white production, paint shop, component and subassembly manufacturing, manufacturing of powertrain and chassis, pre-assembly and trim, and final assembly.
Autotööstuse väärtusahela tegevusalade ülevaade
In the present document, BEMPs have been developed to be as broadly applicable as possible for different types of plants.
Autotööstuse tegevusalade kohaldamisala piires on käsitletud protsessi mitmeid etappe, kaasa arvatud: pressimistsehh, keretoorikute tootmine, värvitöökoda, komponentide ja sõlmede tootmine, jõuseadmete ja raamide tootmine.
However, considering broad variations in vertical integration of the above activities within the same plant, direct evaluation and comparison of environmental performance between plants is difficult; therefore, the applicability and relevance of the best practices (as well as indicators and benchmarks) will have to be assessed in view of the characteristics of each facility.
Käesolevas dokumendis on parimad keskkonnajuhtimistavad välja töötatud võimalikult laialdaselt kohaldatavatena erinevat tüüpi tehaste puhul.
The following table (Table 1) presents the most significant direct and indirect environmental aspects for the car manufacturing sector and which ones are included in the scope of this reference document.
Ent võttes arvesse eespool nimetatud tegevusalade vertikaalse integratsiooni suuri erinevusi sama tehase piires, on raske tehastevahelist keskkonnatoimet otseselt hinnata ja võrrelda; seega parimate tavade (näitajate ja võrdlusaluste) kohaldatavust ja asjakohasust tuleb hinnata iga üksuse omadusi silmas pidades.
Additionally, Table 1 presents the main environmental pressures related to the most relevant environmental aspects and how these are tackled in this document: they are addressed either by BEMPs described in Sections 3 and 4 or by making reference to other available reference documents such as the Best Available Techniques (BAT) Reference Documents (BREFs, referenced here by their code).
Alljärgnevas tabelis (tabel 1) on esitatud autotööstussektori jaoks kõige olulisemad otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid, mis on lisatud käesoleva võrdlusdokumendi kohaldamisalasse.
Table 1
Lisaks on tabelis 1 esitatud kõige olulisemate keskkonnaaspektidega seotud peamised survetegurid ja viisid, kuidas nendega käesolevas dokumendis tegeldakse: neid on käsitletud kas 3. ja 4. jaos kirjeldatud parimas keskkonnajuhtimistavas või viidates muudele olemasolevatele viitedokumentidele, nagu dokument parimate võimalike tehnikate kohta (PVT-viitedokumendid, millele on siin viidatud nende koodiga).
The most significant environmental aspects and pressures for the car manufacturing sector and how these are addressed in this reference document
Tabel 1
Main environmental aspect
Autotööstussektori jaoks olulisimad keskkonnaaspektid ja survetegurid ning nende käsitlus sektori võrdlusdokumendis
Related
Peamine keskkonnaaspekt Seotud
environmental pressure
survetegur
Resources/waste
Vesi
Water
Heide
Biodiversity
Tarneahela haldamine
Supply chain management
Parimad keskkonnajuhtimistavad tarneahela haldamiseks (punkt 3.6)
BEMPs on supply chain management (Section 3.6)
Inseneritöö ja projekteerimine
Engineering and design
Parim keskkonnajuhtimistava jätkusuutlikkusest lähtuvaks kujundamiseks (punkt 3.6.3)
BEMP on design for sustainability (Section 3.6.3)
Parim keskkonnajuhtimistava komponentide ümbertöötlemiseks (punkt 3.7.1)
BEMP on remanufacturing of components (Section 3.7.1)
Tootmis- ja koosteetapp
Manufacturing and assembly stage
Pressimistsehh
Press shop
Viide metalltoodete tootmise sektori parimatele keskkonnajuhtimistavadele
Reference to the BEMPs for the Fabricated Metal Products manufacturing sector
Parimad keskkonnajuhtimistavad keskkonnakorralduses, energia- ja veemajanduses, jäätmekäitluses ja elurikkuse majandamises (punktid 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)
BEMPs for environmental, energy, waste, water and biodiversity management (Sections 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)
Keretoorik
Body-in-white
Värvitöökoda
Paint shop
Muude komponentide tootmine
Manufacture of other components
Tehase taristu
Reference to the BEMPs for the EEE manufacturing sector
Ei kuulu kohaldamisalasse, vt joonis 1
Assembly lines
Romusõidukite etapp
Plant infrastructure
Reostusohu kõrvaldamine
Use phase
Viide direktiivile 2000/53/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ
Out of scope, see Figure 1
Parim keskkonnajuhtimistava täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamiseks (punkt 3.1.1)
End-of-life Vehicles (ELVs) stage
Parim keskkonnajuhtimistava sõidukite reostusohu tõhusamaks kõrvaldamiseks (punkt 4.2.1)
Depollution
Jäätmekasutus ja korduskasutamine
Reference to Directives 2000/53/EC and 2006/66/EC of the European Parliament and of the Council
Direktiivid 2000/53/EÜ ja 2006/66/EÜ (vt eespool toodud viited)
BEMP on implementing an advanced environmental management system (Section 3.1.1)
Parim keskkonnajuhtimistava komponentide ja materjali tagasivõtuvõrgustike jaoks (punkt 4.1.1)
BEMP on enhanced depollution of vehicles (Section 4.2.1)
Komponentide demonteerimine ja ringlussevõtt
Salvage and reuse
Parim keskkonnajuhtimistava plast- ja komposiitosade jaoks (punkt 4.2.2)
Directives 2000/53/EC and 2006/66/EC (see references above)
Järelpurustamine
BEMP on component and material take-back networks (Section 4.1.1)
Ei kuulu kohaldamisalasse (viide parimale võimalikule tavale PVT-viitedokumendis (WT)), vt joonis 1
Dismantling and recycling of components
Tabelis 1 toodud keskkonnaaspektid on välja valitud kui sektori üldiselt kõige asjakohasemad.
BEMP on plastic and composite parts (Section 4.2.2)
Konkreetsete ettevõtete hallatavaid keskkonnaaspekte tuleks hinnata juhtumipõhiselt.
Post-shredder treatment
Lisaks on parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine jätkuvalt vabatahtlik protsess, mida tuleb kohandada iga organisatsiooni konkreetse olukorraga.
Out of scope (Reference to BAT in the BREF for WT), see Figure 1
Seetõttu on oluline, et sidusrühmad seaksid prioriteediks parimad keskkonnajuhtimistavad, mis on kõige tõenäolisemalt nende jaoks kasulikud.
The environmental aspects presented in Table 1 were selected as the most commonly relevant in the sector.
Alljärgnevas tabelis on välja toodud käesolevas dokumendis käsitletud konkreetsed sidusrühmad, kes leiavad kõige tõenäolisemalt parimad keskkonnajuhtimistavad igast asjakohasest jaost:
However, the environmental aspects to be managed by specific companies need to be assessed on a case by case basis.
Tabel 2
In addition, the implementation of BEMPs remains a voluntary process which has to be adapted to the specific situation of each organisation.
Peamised sihtrühmad parima keskkonnajuhtimistava rühma kohta (X = põhisihtrühm, (x) = võivad olla samuti asjakohased)
It is therefore important for stakeholders to prioritise the BEMPs which are most likely to be useful for them.
Pindala
The following table illustrates the specific stakeholders concerned by the present document which are most likely to find the BEMPs in each section of relevance:
Põhiaspekt
Table 2
Sidusrühmad
Major target stakeholders per BEMP group (X = main target, (x) = also potentially relevant)
OEMid
Area
Esimese taseme tarnijad
Key aspect
Teise taseme ja muud tarnijad
Stakeholders
Ümbertöötlejad
OEMs
Volitatud käitlusüksused
Tier 1 suppliers
Purustajad
Tier 2 & other suppliers
TÖÖTLEV TÖÖSTUS
Remanufacturers
VALDKONDADEVAHELINE TOOTMINE
ATFs
Keskkonnajuhtimine
Shredders
Energiamajandus
MANUFACTURING
Jäätmekäitlus
CROSS CUTTING MANUFACTURING
Veemajandus
Environmental management
TARNEAHEL, KAVANDAMINE JA ÜMBERTÖÖTLEMINE
Energy management
Tarneahela haldamine, logistika ja kujundamine
Waste management
Ümbertöötlemine
Water management
ROMUSÕIDUKITE KÄITLEMINE
SUPPLY CHAIN, DESIGN, AND REMANUFACTURING
Romusõidukite logistika
Supply Chain Management, logistics and design
Kogumine
Remanufacturing
Romusõidukite käitlemine
END OF LIFE VEHICLE HANDLING
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED AUTOTÖÖSTUSSEKTORIS
ELV logistics
Parimad keskkonnajuhtimistavad keskkonnakorralduses
Collection
Käesolev jagu puudutab sõidukite, varuosade ja komponentide tootjaid ning suures osas ka romusõidukite volitatud käitlusüksusi.
ELV treatment
Täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE CAR MANUFACTURING SECTOR
Parim keskkonnajuhtimistava on rakendada täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi ettevõtte kõigis tegevuskohtades.
BEMPs for environmental management
See võimaldab pidevalt jälgida ja täiustada kõikides olulisimates keskkonnaaspektides.
This section is relevant for automotive vehicles, parts and components manufacturers as well as broadly relevant for authorised end-of-life vehicle treatment facilities.
Keskkonnajuhtimissüsteem on vabatahtlik vahend, mis aitab organisatsioonidel välja töötada, rakendada, jätkata, läbi vaadata ja jälgida keskkonnapoliitikat ning parandada oma keskkonnatoimet.
Implementing an advanced environmental management system
Täiustatud süsteeme saab rakendada vastavalt standardile ISO 14001-2015 või eelistatavalt EMAS standardile, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemid, mille on sertifitseerinud või tõendanud kolmas isik, ning need keskenduvad organisatsiooni keskkonnatoime pidevale parandamisele ja võrdlemisele.
BEMP is to implement an advanced environmental management system (EMS) across all sites of the company.
Kohaldatavus
This enables continuous monitoring and improvement across all most significant environmental aspects.
Keskkonnajuhtimissüsteem sobib tavaliselt kõigile organisatsioonidele ja tegevuskohtadele.
An EMS is a voluntary tool that helps organisations to develop, implement, maintain, review and monitor an environmental policy and improve their environmental performance.
Keskkonnajuhtimissüsteemi käsitlusala ja laad võivad erineda olenevalt organisatsiooni ja selle protsesside ulatusest ja keerukusest ning kaasnevatest konkreetsetest keskkonnamõjudest.
Advanced systems can be implemented according to ISO 14001-2015 or preferably EMAS, which are internationally recognised systems certified or verified by a third party, and focus on continuous improvement and benchmarking of the organisation’s environmental performance.
Mõnel juhul ei tarvitseta autotööstuse ettevõtete rakendatud keskkonnajuhtimissüsteemides käsitleda ega jälgida veemajanduse, elurikkuse või pinnase saastamise aspekte; käesolev võrdlusdokument (punktid 3.2, 3.3, 3.4 ja 3.5) võib anda kasulikke suuniseid nende aspektide kohta.
Applicability
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
An EMS is typically suitable for all organisations and sites.
Keskkonnatoime näitajad
The scope and nature of the EMS may vary depending on the scale and complexity of the organisation and of its processes, as well as the specific environmental impacts involved.
Tipptaseme võrdlusalus
In some cases, aspects of water management, biodiversity or land contamination may not be covered or monitored in EMSs implemented by firms in the automotive sector; this reference document (Sections 3.2, 3.3, 3.4 and 3.5) may offer useful guidance on these aspects.
(i1) Täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemiga tegevuskohad (% üksustest/toimingutest)
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
(i2) Nende keskkonnatoime näitajate arv, mis on üldkasutatavad kogu organisatsiooni ulatuses ja/või millest teavitatakse keskkonnaaruannetes;
Environmental performance indicators
(i3) Sisemiste või väliste võrdlusaluste kasutamine keskkonnatoime parandamiseks (jah/ei)
Benchmark of excellence
(b1) Täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi rakendatakse kõigis tootmisüksustes üle kogu maailma.
(i1) Sites with an advanced environmental management system (% of facilities/operations)
Parimad keskkonnajuhtimistavad energiamajanduses
(i2) Number of environmental performance indicators that are in general use throughout the whole organisation and/or which are reported on in environmental statements;
Üksikasjalike energiakasutuse seire ja juhtimise süsteemide rakendamine