natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the CCCME submitted that the Commission had discretion when calculating normal value in an analogue country as to the level of ‘sufficient quantities’ under the terms of Article 2(2) of the basic Regulation.
Eelkõige väitis CCCME, et komisjonil oli võrdlusriigi normaalväärtuse arvutamisel kaalutlusõigus alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaste „piisavate koguste“ taseme asjus.
The CCCME also argued that if one Chinese exporting producer met the representativity test, then the same normal value based on price should be used for all other Chinese exporting producers for the same product type.
Samuti väitis CCCME, et kui üks Hiina eksportiv tootja läbib esindavustesti, tuleks sama hinnal põhinevat normaalväärtust kasutada kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate sama tooteliigi puhul.
The Commission accepted both technical arguments regarding the sufficient quantity test and the use of normal value based on price and revised the calculation of normal value accordingly.
Komisjon nõustus mõlema tehnilise väitega piisava koguse testi kohta ja hinnal põhineva normaalväärtuse kasutamise kohta ning vaatas normaalväärtuse arvutamise neid arvesse võttes läbi.
Given the fact that more than one sampled producer in the analogue country was cooperating with the investigation, the Commission reconsidered the establishment of the normal value in order to reduce the use of constructed normal values as much as possible.
Arvestades asjaolu, et uurimises tegi koostööd enam kui üks valimisse kuuluv võrdlusriigi tootja, vaatas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramise läbi, et vähendada arvestuslike normaalväärtuste kasutamist nii palju kui võimalik.
In this respect, where there was a normal value based on the price of domestic sales in India made in the ordinary course of trade and in sufficient quantities, this price was used rather than using an average normal value derived from this price and a constructed normal value from other producers.
Sellega seoses kasutati juhul, kui oli olemas Indias tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva omamaise müügi hinnal põhinev normaalväärtus, seda hinda selle asemel, et kasutada sellest hinnast tuletatud keskmist normaalväärtust ja teistelt tootjatelt saadud arvestuslikku normaalväärtust.
This is in line with Article 2(7) according to which the normal value should be calculated by preference to the domestic prices of the like product in the analogue country.
See on kooskõlas artikli 2 lõikega 7, mille kohaselt tuleks normaalväärtuse arvutamisel eelistada võrdlusriigi samasuguse toote omamaiseid hindu.
Where a product type was not sold on the domestic market by any of the sampled Indian producers but at least one sampled Indian producer produced this product type, the normal value was constructed using the cost of manufacturing, plus the SG&A expenses and profit of domestic sales in the ordinary course of trade made by this Indian producer.
Kui ükski valimisse kuuluv India tootja ei müünud seda tooteliiki omamaisel turul, aga vähemalt üks valimisse kuuluv India tootja tootis seda tooteliiki, arvestati normaalväärtus selle India tootja tootmiskulude pluss müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal, mis saadi omamaise müügiga tavapärase kaubandustegevuse käigus.
Expressed as a percentage of turnover, the sum of SG&A expenses and profit used in these instances were comprised in a range of 1 % to 10 % for grey iron products and of 10 % to 20 % for ductile iron products.
Nendel juhtudel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa, mida väljendati protsendina käibest, oli hallmalmist toodete puhul vahemikus 1–10 % ja keragrafiitmalmist toodete puhul 10–20 %.
Where there was no match at the level of the product type, the Commission used a normal value based on the domestic sales in the ordinary course of trade of all product types which used the same raw materials.
Kui tooteliigi tasandil vaste puudus, kasutas komisjon normaalväärtust, mis põhines kõigi samu toormaterjale kasutavate tooteliikide tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuval omamaisel müügil.
For four of the five sampled Chinese exporting producers, this situation concerned less than 1,2 % of the total volume of exports.
Viiest valimisse kuuluvast Hiina eksportivast tootjast nelja puhul oli see olukord seotud vähem kui 1,2 % ekspordi kogumahtudest.
For one sampled Chinese exporter, it represented more than 50 % of the volume of exports.
Ühe Hiina eksportiva tootja puhul moodustas see ekspordimahust üle 50 %.
This Chinese exporter sold relatively expensive niche products which could not be matched with the product types manufactured and sold by the sampled producers in the analogue country and for which it was not possible to quantify an upward adjustment to the normal value.
See Hiina eksportiv tootja müüs suhteliselt kalleid nišitooteid, millele ei leitud valimisse kuuluvate võrdlusriigi tootjate toodetavate ja müüdavate tooteliikide seast vastet ja mille puhul ei olnud võimalik kvantifitseerida normaalväärtuse ülespoole kohandamist.
The use of an average normal value of all product types of the same raw material did not increase the dumping margin of this exporting producer.
Kõigi sama toormaterjaliga tooteliikide keskmise normaalväärtuse kasutamine ei suurendanud selle eksportiva tootja dumpingumarginaali.
The CCCME and Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory also expressed their disagreement with the methodology used by the Commission when constructing the normal value for product types sold in insufficient quantities.
CCCME ja Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory väljendasid ka oma rahulolematust meetodiga, mida komisjoni kasutas ebapiisavas koguses müüdud tooteliikide normaalväärtuse arvestamisel.
After the changes set out in recitals (64) to (68) above, this claim was no longer relevant since no such situation to construct normal value arose.
Pärast põhjendustes 64–68 osutatud muudatuste tegemist, nagu eespool kirjeldatud, ei olnud see nõue enam asjakohane, kuna ei tekkinud olukorda, kus tuli arvestada normaalväärtust.
Following final disclosure, the CCCME submitted that the Commission should use the SG&A expenses and profit of domestic sales in the ordinary course of trade made by all Indian producers when constructing the normal value.
Pärast lõplikku avalikustamist arvas CCCME, et komisjon peaks normaalväärtuse arvutamisel kasutama kõigi India tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaise müügi müügi-, üld- ja halduskulusid ja saadud kasumit.
In the circumstances described in recital (67) and pursuant to the clear wording of Article 2(6) of the basic Regulation, the Commission was obliged to use the amounts for SG&A expenses and profit of domestic sales of the like product in the ordinary course of trade made by the Indian producer which manufactured the product type in question.
Põhjenduses 67 kirjeldatud asjaoludel ja alusmääruse artikli 2 lõike 6 selge sõnastuse kohaselt oli komisjon kohustatud kasutama kõnealuse tooteliigi valmistanud India tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.
The claim of the CCCME that the Commission should choose various SG&A expenses and profit from other companies that did not manufacture the product type concerned and average them together in some form, was therefore rejected.
Seepärast lükati tagasi CCCME väide, et komisjon peaks valima erinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi teistelt äriühingutelt, kes ei tootnud asjaomast tooteliiki, ja koostama nende põhjal mingisuguse keskmise.
Following final disclosure, the CCCME asked the Commission to confirm that indirect taxes were not included in the costs of production of Indian producers, did not impact the profitability test and were not included in the domestic prices used to determine the normal value.
Pärast lõplikku avalikustamist palus CCCME komisjonil kinnitada, et kaudsed maksud ei sisaldunud India tootjate tootmiskuludes, ei mõjutanud kasumlikkuse kontrollimist ja neid ei arvestatud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud omamaiste hindade hulka.
The Commission confirmed that neither the prices nor the costs which were used to determine the normal value included indirect taxes and that indirect taxes did not have any impact on the profitability test.
Komisjon kinnitas, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud hinnad ega kulud ei sisaldanud kaudseid makse ning et kaudsed maksud ei mõjutanud kasumlikkuse kontrollimist.
In the absence of any comments regarding the export price, recital (89) of the provisional Regulation was confirmed.
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 89.
One exporting producer claimed that the normal value should be adjusted under Article 2(10) of the basic Regulation to reflect that the Chinese exporting producers did not design the product concerned.
Üks eksportiv tootja väitis, et normaalväärtust tuleks kohandada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10, kajastamaks asjaolu, et Hiina eksportivad tootjad ei disaininud vaatlusalust toodet.
The design was provided by the unrelated importer.
Disaini tegi mitteseotud importija.
Since the sampled Indian producers designed the like product sold on their domestic market, the Commission accepted this claim.
Kuna valimisse kuuluvad India tootjad disainisid omamaisel turul müüdava samasuguse toote ise, aktsepteeris komisjon väidet.
The relative quantification of the adjustment was made on the basis of relevant data of the sampled Union producers.
Kohanduse suhteline kvantifitseerimine tehti valimisse kuuluvate liidu tootjate asjaomaste andmete alusel.
The CCCME submitted that the adjustment for indirect taxes was illegal and not mentioned in recital (91) of the provisional Regulation in the adjustments made under Article 2(10).
CCCME väitis, et kaudsete maksude kohandamine on ebaseaduslik ning et põhjenduses 91 ei mainitud seda artikli 2 lõikele 10 vastavates kohandustes.
The CCCME claimed that the adjustment for the partial refund of the VAT is based on the Commission's assessment of the non-market economy status of the PRC.
CCCME väitel oli osalise käibemaksutagastuse kohanduse aluseks komisjoni hinnang, et HRV on mitteturumajanduslik riik.
The Commission rejected these claims.
Komisjon lükkas need väited tagasi.
The Commission made an adjustment under Article 2(10)(b) for the difference in indirect taxes between export sales from the PRC to the Union (where a 17 % tax is charged on export and 5 % of it is then refunded) and the indirect taxes on domestic sales in India (where taxes have been excluded from the domestic price).
Komisjon tegi artikli 2 lõike 10 punkti b kohase kohanduse HRVst liitu (kus eksport maksustatakse 17 % maksuga, millest siis 5 % tagastatakse) suunduva eksportmüügi kaudsete maksude ning India omamaise müügi (kus maksud on omamaisest hinnast välja jäetud) kaudsete maksude erinevuse kohta.
This adjustment is not related in any way to the application of the analogue country methodology to the PRC.
See kohandus ei ole kuidagi seotud võrdlusriigi meetodi kohaldamisega HRV suhtes.
Recital (91) of the provisional Regulation did not mention this adjustment, which was omitted in error.
Ajutise määruse põhjenduses 91 ei ole seda kohandust mainitud, sest see jäi eksituse tõttu välja.
However, the adjustment was reported in the specific provisional disclosure given to the sampled exporting producers.
Sellest kohandusest aga teatati valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele spetsiaalses esialgses avalikustamises.
None of them commented on this adjustment.
Neist keegi ei teinud kohanduse kohta märkusi.
Following final disclosure, the CCCME reiterated its objection to the fact that the Commission made use of Article 2(10)(b) of the basic Regulation in order to ensure comparability between the export price from the PRC and the normal value from India.
Pärast lõplikku avalikustamist kordas CCCME oma vastuväidet asjaolule, et komisjon kasutas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b, et tagada HRVst pärit ekspordihinna ja Indiast pärit normaalväärtuse võrreldavus.
The CCCME claimed that as the export VAT system was one of the reasons why the PRC is not a market economy country, it could not be used to make an adjustment for price comparison.
CCCME väitis, et kuna ekspordikäibemaksusüsteem oli üks põhjustest, miks HRV ei ole turumajanduslik riik, ei saanud seda kasutada hinnavõrdluse kohandamiseks.
Article 2(7)(a) of the basic Regulation requires the Commission to find an alternative source of normal value when a country is not a market economy and when a company does not claim to be granted Market Economy Treatment (‘MET’).
Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt peab komisjon leidma alternatiivse andmeallika normaalväärtuse arvutamiseks, kui riik ei ole turumajanduslik riik ja kui äriühing ei taotle turumajanduslikku kohtlemist („MET“).
Once the normal value has been determined, the Commission is obliged to ensure a fair and reasonable comparison, in line with the provisions of Article 2(10) of the basic Regulation.
Kui normaalväärtus on kindlaks määratud, on komisjon kohustatud tagama õiglase ja mõistliku võrdluse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10.
As specified in recital (79) above, exports of castings from the PRC are subject to a partly refundable export VAT, whereas domestic sales in India have all taxes refunded.
Nagu on täpsustatud põhjenduses 79, maksustatakse HRVst pärit valandite eksport osaliselt tagastatava käibemaksuga, samas kui India omamaise müügi pealt tagastatakse kõik maksud.
Therefore to ensure a fair comparison and in line with settled case law, the Commission was obliged to adjust the normal value under Article 2(10)(b) of the basic Regulation, just as the Commission had also done for other differences affecting comparison under other provisions of Article 2(10) of the basic Regulation.
Selleks et tagada õiglane võrdlus ja kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga, oli komisjon kohustatud kohandama normaalväärtust vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, nagu ta oli teinud ka muude võrdlust mõjutavate erinevuste puhul alusmääruse artikli 2 lõike 10 muude sätete alusel.
If a company in the PRC had been granted MET, then the same adjustment to the normal value would have been applied, as the same difference in tax would have been found.
Kui HRVs asuvale äriühingule oleks võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oleks kohaldatud sama kohandust normaalväärtuse suhtes, sest oleks leitud samasugune maksude erinevus.
The CCCME and two Chinese exporting producers claimed that the Commission should make further disclosure for the reasoning on using the shortened PCN identifying the different product types for the calculations and its impact on fair comparison.
CCCME ja kaks Hiina eksportivat tootjat väitsid, et komisjon peaks täpsemalt avalikustama, mis põhjustel ta kasutab lühendatud toote kontrollnumbrit erinevate tooteliikide kindlaksmääramisel arvutuste tegemiseks ja kuidas see mõjub õiglasele võrdlusele.
In this respect, the Commission noted that it has complied with its obligation to ensure a fair comparison and that the shortened PCN allowed it to compare the totality of the volume of exports with the most closely resembling types of the like product taking into account their basic physical characteristics.
Sellega seoses märkis komisjon, et ta on täitnud oma kohustuse tagada õiglane võrdlus ja et lühendatud toote kontrollnumber võimaldas võrrelda ekspordi kogumahtu samasuguse toote kõige sarnasemate liikidega, võttes arvesse nende põhilisi füüsikalisi omadusi.
The Commission did not establish any difference in the market value of the product characteristics omitted in the shortened PCN.
Komisjon ei tuvastanud mingeid erinevusi lühendatud toote kontrollnumbrist väljajäetud tooteomaduste turuväärtuses.
Furthermore, no Chinese exporting producer made a quantified claim to request an adjustment for differences in the physical characteristics.
Pealegi ei esitanud ükski Hiina eksportiv tootja arvulist väidet, millega oleks taotletud füüsikaliste erinevuste kohandamist.
Following final disclosure, the CCCME and two Chinese exporting producers reiterated that the Commission failed to ensure price comparability.
Pärast lõplikku avalikustamist kordasid CCCME ja kaks Hiina eksportivat tootjat, et komisjon ei suutnud tagada hindade võrreldavust.
The CCCME claimed that the Commission should make adjustments for product differences reflected or not by the original PCN characteristics.
CCCME väitis, et komisjon peaks tegema toodete erinevuste puhul kohandusi, olenemata sellest kas need kajastuvad esialgse toote kontrollnumbri omadustes või mitte.
The CCCME claimed that it did not have access to the technical characteristics of the product sold by the Indian producers and that the disclosure of the full PCN of the product produced by the Indian producers was not sufficient.
CCCME väitis, et tal ei olnud juurdepääsu India tootjate müüdud toote tehnilistele omadustele ning et India tootjate toodetud toote täieliku kontrollnumbri avalikustamine ei olnud piisav.
The Commission recalled that in June 2017, it made available to all interested parties the classification of the products manufactured in the analogue country under the 15 technical characteristics of the original PCN.
Komisjon tuletas meelde, et 2017. aasta juunis tegi ta kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavaks võrdlusriigis toodetud toodete klassifikatsiooni esialgse toote kontrollnumbri viieteistkümne tehnilise omaduse alusel.
Outside of product catalogues, which the Indian producers did not have, the Commission did not possess any alternative source of technical information which was not confidential by nature or could be summarised meaningfully for review by other interested parties.
Lisaks tootekataloogidele, mida India tootjatel ei olnud, ei olnud komisjoni valduses muud alternatiivset tehnilist teavet, mis oma laadilt ei olnud konfidentsiaalne või mille oleks saanud sisuliselt kokku võtta, et teised huvitatud isikud oleks saanud sellega tutvuda.
Furthermore, while the 15 characteristics of the product manufactured by the Indian producers in the original PCN were perfectly known to the CCCME, it did not make any specific claims as to what kind of adjustment should be done, not only beyond the PCN, but even within the PCN.
Lisaks, kuigi India tootjate toodetud toote esialgse kontrollnumbri viisteist omadust olid CCCME-le täielikult teada, ei esitanud ta mingeid konkreetseid väiteid selle kohta, milliseid kohandusi tuleks teha väljaspool toote kontrollnumbrit või toote kontrollnumbri sees.
In addition, the Commission did not identify the need for such adjustment during its verification visits.
Lisaks ei tuvastanud komisjon kontrollkäikude ajal vajadust sellise kohandamise järele.
It is noted that the CCCME itself stressed in its submission of 22 December 2016 concerning the choice of analogue country that ‘using India would also address issues with matching product types, again because the data would be more representative […].
Tuleb märkida, et CCCME ise rõhutas oma 22. detsembri 2016. aasta märkustes võrdlusriigi valiku kohta, et „kasutades Indiat, lahendataks ka kokkusobivate tooteliikide probleem, sest andmed oleksid esindavamad […].
By using India as the analogue country, the source data will be significantly larger and it is accordingly far more likely that the Commission will have sufficient data to match the product types.’
Kui kasutada võrdlusriigina Indiat, on algandmete maht oluliselt suurem ja seega on palju tõenäolisem, et komisjonil on piisavalt andmeid, et leida kokkusobivad tooteliigid.“ Seetõttu lükati see väide tagasi.
The claim was therefore rejected.
CCCME väitis, et komisjon peaks India tootjate tootmiskulude puhul tegema kohandusi seoses keragrafiitmalmist toodete väikesest tootmismahust tulenevate väidetavate rikkumistega.
The CCCME submitted that the Commission should make adjustments to the cost of production of the Indian producers for alleged irregularities resulting from the low volume of production of ductile iron products.
CCCME ei esitanud selle väite kinnituseks mingeid tõendeid.
The CCCME did not provide any evidence to support this statement.
Kuna keragrafiitmalmist toodete müük Indias leiti olevat esindav, ei pidanud komisjon sellist kohandamist põhjendatuks.
Since the sales of ductile iron products in India were found to be representative, the Commission found that such adjustment was not warranted.
Igal juhul tuli see väide tagasi lükata, kuna see oli põhjendamatu.
In any case, this claim being unsubstantiated, it had to be dismissed.
Pärast lõplikku avalikustamist kordas CCCME seda väidet ja teatas, et ta oli komisjonile selgitanud, et väidetavate rikkumiste tagajärjeks olid põhjendamatult kõrged tootmiskulud.
Following final disclosure, the CCCME reiterated this claim and submitted that it had explained to the Commission that the alleged irregularities resulted in unreasonably high cost of production.
CCCME lisas, et India tootjaid käsitleva kuluteabe avalikustamise puudumisel ei olnud tal võimalik esitada kohanduse kohta põhjendatud taotlust.
In its comments on the provisional disclosure, the CCCME submitted that ‘there may be irregularity in the production or overconsumption of various cost factors that results in a unit production cost that is erroneously high’.
Esiteks olid India tootjate kuluandmed konfidentsiaalsed ja neist ei saanud teiste huvitatud isikute jaoks kokkuvõtet teha viisil, mis oleks CCCME taotletava eesmärgi seisukohast mõttekas ja kaitseks samas India tootjate tundlikku äriteavet.
CCCME remained vague or silent as to which cost of production was affected, against which benchmark the alleged irregularity should be established and how the adjustment should be calculated.
Teiseks on Indias ja HRV tootmisprotsessid väga sarnased.
The Commission disagreed that such claim could not be made in the absence of disclosure of the cost of production of the Indian producers.
Seda kinnitati ajutise määruse põhjenduses 79 ning CCCME 22. detsembri 2016. aasta esildises India valimise kohta võrdlusriigiks.
First, the cost data of the Indian producers were confidential by nature and they could not be summarised for inspection by other interested party in a way which is both meaningful for the purpose pursued by the CCCME and protect the business sensitive data of the Indian producers.
CCCME väitis, et „enamik Hiina tootjaid on väikesed valukojad ja tootmisprotsess ei ole automatiseeritud, vaid pigem manuaalne“.
Second, the production processes in India and the PRC are very similar.
Komisjon märkis ka, et üldteada, et India ja Hiina on oma arengutaseme ja suuruse poolest sarnased ja muude kulusid ja hindu mõjutavate aspektide poolest on HRV ja India omavahel rohkem sarnased kui Hiina ja mis tahes teised riigid.
This was confirmed in recital (79) of the provisional Regulation and in the submission of the CCCME of 22 December 2016 concerning the choice of India as analogue country.
Seega oleks CCCME, kes väidab, et esindab suurt hulka igasuguses suuruses Hiina tootjaid, võinud esitada oma väited ilma, et oleks olnud vaja kasutada India tootjate konfidentsiaalseid andmeid.
The CCCME stated that ‘the majority of Chinese producers are small foundries and the production process is not automated, but more manual’.
Tuginedes oma tootmisharu teadmistele, oleks ta pidanud suutma kindlaks määrata tootmismustrid ja -suhtarvud, mis põhjustavad väidetavalt põhjendamatu ühiku tootmiskulu ja põhjendada taotletud kohandust.
It also noted that ‘it is common knowledge that India and China are similar in their levels of development and size’ and ‘with respect to other elements affecting costs and prices’, that the PRC and India are ‘more similar to one another than China and any of the other countries.’
Komisjon ei leidnud ühtegi elementi, mis õigustaks India tootjate tootmiskulude kohandamist seoses võrdlusriigis normaalväärtuse kindlaksmääramisega.