natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The outcome of the review and the Commission’s impact assessment indicated that a series of amendments are required to strengthen the current provisions of Directive 2010/31/EU and to simplify certain aspects.
Läbivaatamise tulemustest ja komisjoni mõjuhinnangust nähtub, et on vaja teha rida muudatusi, et direktiivi 2010/31/EL kehtivaid sätteid tõhustada ja seda teatavates aspektides lihtsustada.
To meet that goal, Member States and investors need measures that aim to reach the long-term greenhouse gas emission goal and that decarbonise the building stock, which is responsible for approximately 36 % of all CO2 emissions in the Union, by 2050.
Neid eesmärke silmas pidades ja võttes arvesse liidu üldisi energiatõhususe eesmärke on väga oluline, et liikmesriigid määraksid kindlaks oma pikaajalise renoveerimisstrateegia oodatava tulemuse ja jälgiksid arengut, määrates kindlaks riigisisesed edunäitajad, mis vastavad riiklikele tingimustele ja arengule.
Member States should seek a cost-efficient equilibrium between decarbonising energy supplies and reducing final energy consumption.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu järel sõlmitud 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepe toetab liidu jõupingutusi vähendada oma hoonefondi CO2-heidet.
To that end, Member States and investors need a clear vision to guide their policies and investment decisions, which includes indicative national milestones and actions for energy efficiency to achieve the short-term (2030), mid-term (2040) and long-term (2050) objectives.
Võttes arvesse asjaolu, et peaaegu 50 % liidu energia lõpptarbimisest kasutatakse kütmiseks ja jahutamiseks, millest 80 % kasutatakse omakorda hoonetes, on liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine tihedalt seotud jõupingutustega, mida liit teeb oma hoonefondi renoveerimiseks, pidades esmatähtsaks energiatõhusust, järgides energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ning kaaludes taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu.
With those objectives in mind and considering the Union’s overall energy efficiency ambitions, it is essential that Member States specify the expected output of their long-term renovation strategies and monitor developments by setting domestic progress indicators, subject to national conditions and developments.
Direktiivi 2012/27/EL sätted pikaajaliste renoveerimisstrateegiate kohta tuleks üle viia direktiivi 2010/31/EL, millesse need sobituvad paremini.
The 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (COP 21) boosts the Union’s efforts to decarbonise its building stock.
Liikmesriigid peaksid saama kasutada oma pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid selleks, et tegeleda tuleohutuse ja tugeva seismilisusega seotud riskidega, mis mõjutavad energiatõhusat renoveerimist ja hoonete eluiga.
Taking into account that almost 50 % of Union’s final energy consumption is used for heating and cooling, of which 80 % is used in buildings, the achievement of the Union’s energy and climate goals is linked to the Union’s efforts to renovate its building stock by giving priority to energy efficiency, making use of the ‘energy efficiency first’ principle as well as considering deployment of renewables.
Selleks et saavutada väga energiatõhusus ja vähese CO2-heitega hoonefond ning tagada, et pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega tuleks saavutada vajalikud edusammud olemasolevate hoonete ümberehitamisel liginullenergiahooneteks, eelkõige arvukamate täielike renoveerimistega, peaksid liikmesriigid andma selged suunised ja kavandama mõõdetavad ja sihipärased meetmed ning edendama võrdset juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas riigi hoonefondi halvimate tõhususnäitajatega segmendi osas, tarbijate jaoks, kellel on raskusi energia eest tasumisega, sotsiaaleluruumide ning selliste leibkondade jaoks, kelle probleemiks on omaniku ja üürniku huvide lahknemine, ning võtma samal ajal arvesse taskukohasust.
The provisions on long-term renovation strategies laid down in Directive 2012/27/EU should be moved to Directive 2010/31/EU, where they fit more coherently.
Selleks et veelgi toetada vajalikke parendusi liikmesriikide üürihoonefondis, peaksid liikmesriigid kaaluma niisuguste nõuete kehtestamist või jätkuvat kohaldamist, mille kohaselt peab üürikinnisvara vastama energiamärgise kohaselt teatavale energiatõhususe tasemele.
Member States should be able to use their long-term renovation strategies to address fire safety and risks related to intense seismic activity which affect energy efficiency renovations and the lifetime of buildings.
Liidu energiatõhususe eesmärkide kulutasuvaks saavutamiseks peaks renoveerimise keskmine määr komisjoni mõjuhinnangu kohaselt olema 3 % aastas.
To achieve a highly energy efficient and decarbonised building stock and to ensure that the long-term renovation strategies deliver the necessary progress towards the transformation of existing buildings into nearly zero-energy buildings, in particular by an increase in deep renovations, Member States should provide clear guidelines and outline measurable, targeted actions as well as promote equal access to financing, including for the worst performing segments of the national building stock, for energy-poor consumers, for social housing and for households subject to split-incentive dilemmas, while taking into consideration affordability.
Võttes arvesse, et iga täiendav 1 % energiasäästu vähendab imporditava gaasi kogust 2,6 %, on selged eesmärgid olemasoleva hoonefondi renoveerimiseks väga olulised.
To further support the necessary improvements in their national rental stock, Member States should consider introducing or continuing to apply requirements for a certain level of energy performance for rental properties, in accordance with the energy performance certificates.
Seega aitaksid jõupingutused hoonete energiatõhususe suurendamiseks aktiivselt kaasa liidu energiasõltumatusele ning lisaks on neil suur potentsiaal luua liidus töökohti, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.
According to the Commission’s impact assessment, renovation would be needed at an average rate of 3 % annually to accomplish the Union’s energy efficiency ambitions in a cost-effective manner.
Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust selge seose järele oma pikaajaliste renoveerimisstrateegiate ning selliste asjakohaste algatuste vahel, mille eesmärk on edendada oskuste arendamist ja haridust ehitussektoris ja energiatõhususe sektoris.
Considering that every 1 % increase in energy savings reduces gas imports by 2,6 %, clear ambitions for renovation of the existing building stock are of great importance.
Kooskõlas liikmesriikide poolt kindlaksmääratud kriteeriumidega tuleks võtta arvesse energiaostuvõimetuse leevendamise vajadust.
Thus, efforts to increase the energy performance of buildings would contribute actively to the Union’s energy independence and, furthermore, have great potential to create jobs in the Union, in particular in small and medium-sized enterprises.
Oma renoveerimisstrateegiates energiaostuvõimetuse leevendamisele kaasa aitavate riiklike meetmete kehtestamisel on liikmesriikidel õigus kindlaks määrata, mida nad peavad asjakohasteks meetmeteks.
In that context, Member States should take into account the need for a clear link between their long-term renovation strategies and pertinent initiatives to promote skills development and education in the construction and energy efficiency sectors.
Oma pikaajalistes renoveerimisstrateegiates ning tegevuse ja meetmete kavandamisel võiksid liikmesriigid kasutada selliseid põhimõtteid nagu otsustav hetk hoone olelusringis, milleks on näiteks kulutasuvuse või mingi häire seisukohast sobiv aeg, et hoonet energiatõhususe parandamiseks renoveerida.
The need to alleviate energy poverty should be taken into account, in accordance with criteria defined by the Member States.
Maailma Terviseorganisatsiooni 2009. aasta suunistes on siseõhu kvaliteediga seoses ette nähtud, et paremate tõhususnäitajatega hoonetes on kasutajatele tagatud suurem mugavus ja heaolu, samuti parem tervis.
While outlining national actions that contribute to the alleviation of energy poverty in their renovation strategies, the Member States have the right to establish what they consider to be relevant actions.
Külmasildade, ebapiisava isolatsiooni ja õhu planeerimata liikumisteede tõttu võib pinnatemperatuur langeda alla õhu kastepunkti ja tekkida niiskus.
In their long-term renovation strategies and in planning actions and measures, Member States could make use of concepts such as trigger points, namely opportune moments in the life cycle of a building, for example from a cost-effectiveness or disruption perspective, for carrying out energy efficiency renovations.
Seetõttu on oluline tagada hoone, sealhulgas rõdude, akende, katuste, seinte, uste ja põrandate täielik ja ühtlane isolatsioon, ning erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et temperatuur hoone mis tahes sisepinnal ei langeks alla kastepunkti temperatuuri.
The 2009 World Health Organisation guidelines provide that, concerning indoor air quality, better performing buildings provide higher comfort levels and wellbeing for their occupants and improve health.
Liikmesriigid peaksid toetama olemasolevate hoonete energiatõhususe suurendamist, millega aidatakse kaasa tervisliku sisekeskkonna saavutamisele, sealhulgas asbesti ja muude kahjulike ainete kõrvaldamisega, vältides kahjulike ainete ebaseaduslikku kõrvaldamist ning lihtsustades kehtivate õigusaktide, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2009/148/EÜ ja (EL) 2016/2284 järgimist.
Thermal bridges, inadequate insulation and unplanned air pathways can result in surface temperatures below the dew point of the air and in dampness.
Oluline on tagada, et meetmed, mille eesmärk on parandada hoonete energiatõhusust, ei keskenduks ainult hoone välispiirdele, vaid hõlmaks kõiki hoone asjakohaseid ehitusdetaile ja tehnosüsteeme, näiteks passiivelemente, mis on seotud passiivtehnoloogiaga, mille eesmärk on vähendada energiavajadust kütmisel või jahutamisel ning energiatarbimist valgustuse ja ventileerimise puhul ning parandada seeläbi soojus- ja visuaalset mugavust.
It is therefore essential to ensure a complete and homogeneous insulation of the building including balconies, fenestrations, roofs, walls, doors and floors, and particular attention should be paid to preventing the temperature on any inner surface of the building from dropping below the dew point temperature.
Riikide pikaajalistes renoveerimisstrateegiates peaksid kesksel kohal olema finantsmehhanismid ja -stiimulid ning finantseerimisasutuste kaasamine hoonete renoveerimisel energiatõhususe parandamiseks, ja neid tuleks liikmesriikides aktiivselt edendada.
Member States should support energy performance upgrades of existing buildings that contribute to achieving a healthy indoor environment, including through the removal of asbestos and other harmful substances, preventing the illegal removal of harmful substances, and facilitating compliance with existing legislative acts such as Directives 2009/148/EC and (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council.
Sellised meetmed peaksid hõlmama energiatõhusate hüpoteeklaenude andmise soodustamist hoonete energiatõhusust parandavate sertifitseeritud renoveerimiste jaoks, avaliku sektori investeeringute soodustamist energiatõhusasse hoonefondi, näiteks avaliku ja erasektori partnerluse või vabatahtlike energiatõhususe lepingute kaudu, investeeringute arvatavate riskide vähendamist, tarbijatele selliste kättesaadavate ja läbipaistvate nõustamis- ja abivahendite pakkumist, nagu integreeritud teenuse kontaktpunktid energiatõhusamaks renoveerimiseks, samuti selliste muude meetmete ja algatuste rakendamist, millele osutatakse komisjoni arukate hoonete aruka rahastamise algatuses.
It is important to ensure that measures to improve the energy performance of buildings do not focus only on the building envelope, but include all relevant elements and technical systems in a building, such as passive elements that participate in passive techniques aiming to reduce the energy needs for heating or cooling, the energy use for lighting and for ventilation and hence improve thermal and visual comfort.
Looduspõhised lahendused, näiteks hästi läbimõeldud haljastus ning murukatused ja -seinad, mis pakuvad hoonetele isolatsiooni ja varju, aitavad vähendada energianõudlust, vähendades vajadust kütmise ja jahutamise järele ning parandades hoone energiatõhusust.
Financial mechanisms, incentives and the mobilisation of financial institutions for energy efficiency renovations in buildings should have a central role in national long-term renovation strategies and be actively promoted by Member States.
Ergutada tuleks niisuguste teadusuuringute ja katsete tegemist, mis on seotud uute lahendustega, mille eesmärk on parandada ajalooliste hoonete ja rajatiste energiatõhusust – samal ajal kultuuripärandit kaitstes ja säilitades.
Such measures should include encouraging energy efficient mortgages for certified energy efficient building renovations, promoting investments for public authorities in an energy efficient building stock, for example by public-private partnerships or optional energy performance contracts, reducing the perceived risk of the investments, providing accessible and transparent advisory tools and assistance instruments such as one-stop-shops that provide integrated energy renovation services, as well as implementing other measures and initiatives such as those referred to in the Commission’s Smart Finance for Smart Buildings Initiative.
Uute hoonete ja oluliselt rekonstrueeritavate hoonete puhul peaksid liikmesriigid soodustama alternatiivsete suure tõhususega süsteemide kasutuselevõttu, kui see on tehniliselt, funktsionaalselt ja majanduslikult teostatav, võttes kooskõlas riigisiseste ohutusnormidega arvesse ka siseruumide tervislikke kliimatingimusi, tuleohutust ning tugeva seismilisusega seotud riske.
Solutions based on nature, such as well-planned street vegetation, green roofs and walls providing insulation and shade to buildings, contribute to reducing energy demand by limiting the need for heating and cooling and improving a building’s energy performance.
Energiatõhususe poliitika eesmärkide saavutamiseks hoonete puhul tuleks energiamärgistega seotud läbipaistvuse suurendamiseks tagada, et nii sertifitseerimise kui ka energiatõhususe miinimumnõuete puhul on sätestatud kõik arvutusteks vajalikud näitajad ja neid kasutatakse järjepidevalt.
Research into, and the testing of, new solutions for improving the energy performance of historical buildings and sites should be encouraged, while also safeguarding and preserving cultural heritage.
Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed, millega tagatakse näiteks, et hoones paikneva paigaldatud, asendatud või uuendatud kütte-, kliima- või vee soojendamise tehnosüsteemi tõhusus on hoone sertifitseerimise ja nõuetekohasuse kontrollimise huvides dokumenteeritud.
For new buildings and buildings undergoing major renovations, Member States should encourage high-efficiency alternative systems, if technically, functionally and economically feasible, while also addressing the issues of healthy indoor climate conditions, fire safety and risks related to intense seismic activity, in accordance with domestic safety regulations.
Tuleks kaaluda olemasolevatesse hoonetesse niisuguste isereguleerivate seadmete paigaldamist, mis reguleerivad temperatuuri taset igas ruumis eraldi või, kui see on põhjendatud, hoone osa kindlaksmääratud köetaval alal, kui see on majanduslikult teostatav, näiteks juhul, kui nende maksumus moodustab vähem kui 10 % asendatavate soojusgeneraatorite üldmaksumusest.
To meet the objectives of energy efficiency policy for buildings, the transparency of energy performance certificates should be improved by ensuring that all necessary parameters for calculations, both for certification and minimum energy performance requirements, are set out and applied consistently.
Innovatsioon ja uued tehnilised lahendused loovad ka võimaluse toetada hoonete kaudu CO2 heitkoguste vähendamist majanduses tervikuna, sealhulgas transpordisektoris.
Member States should adopt adequate measures to ensure, for example, that the performance of installed, replaced or upgraded technical building systems, such as for space heating, air-conditioning or water heating, is documented in view of building certification and compliance checking.
Näiteks saab hoonete kaudu aidata kaasa elektrisõidukite nutilaadimiseks vajaliku taristu väljakujunemisele ja samuti võimaldada liikmesriikidel kasutada autoakusid soovi korral energiaallikana.
The installation of self-regulating devices in existing buildings for the separate regulation of the temperature in each room or, where justified, in a designated heated zone of the building unit should be considered where economically feasible, for example where the cost is less than 10 % of the total costs of the replaced heat generators.
Kombineerituna taastuvatest allikatest pärit elektri suurema osakaaluga toodavad elektrisõidukid vähem CO2-heiteid, mis toob kaasa parema õhukvaliteedi.
Innovation and new technology also make it possible for buildings to support the overall decarbonisation of the economy, including the transport sector.
Elektrisõidukid on oluline tegur üleminekul puhtale energiale, mis põhineb energiatõhususe meetmetel, alternatiivsetel kütustel, taastuvenergial ja energia paindliku haldamise innovatiivsetel lahendustel.
For example, buildings can be leveraged for the development of the infrastructure necessary for the smart charging of electric vehicles and also provide a basis for Member States, if they choose to, to use car batteries as a source of power.
Ehitusnormide mõju saab tõhusalt võimendada, kehtestades sihipärased nõuded, et toetada laadimistaristu kasutuselevõttu elu- ja mitteeluhoonete parklates.
Combined with an increased share of renewable electricity production, electric vehicles produce fewer carbon emissions resulting in better air quality.
Liikmesriigid peaksid samuti nägema ette meetmed laadimistaristu kasutuselevõtu lihtsustamiseks, et kõrvaldada sellised takistused nagu huvide lahknemine ja haldusraskused, millega üksikisikust omanikud kokku puutuvad, kui nad soovivad oma parkimiskohta laadimispunkti paigaldada.
Electric vehicles constitute an important component of a clean energy transition based on energy efficiency measures, alternative fuels, renewable energy and innovative solutions for the management of energy flexibility.
Juhtmetaristuga luuakse õiged tingimused laadimispunktide kiireks kasutuselevõtuks juhul, kui see on vajalik ja seal, kus see on vajalik.
Building codes can be effectively used to introduce targeted requirements to support the deployment of recharging infrastructure in car parks of residential and non-residential buildings.
Liikmesriigid peaksid seetõttu tagama elektritranspordi tasakaalustatud ja kulutasuva arendamise.
Member States should provide for measures to simplify the deployment of recharging infrastructure with a view to addressing barriers such as split incentives and administrative complications which individual owners encounter when trying to install a recharging point on their parking space.
Eelkõige peaks elektritaristuga seonduvale olulisele renkonstrueerimisele järgnema asjakohase juhtmetaristu kasutuselevõtmine.
Ducting infrastructure provides the right conditions for the rapid deployment of recharging points if and where they are needed.
Rakendades elektritranspordi nõudeid riigisisestes õigusaktides peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse võimalikke erinevaid tingimusi, nagu hoonete ja nendega külgnevate parklate omandiõigus, avalike parklate käitamine eraettevõtjate poolt ning hoonete toimimine nii eluhoonete kui ka mitteeluhoonetena.
Member States should ensure the development of electromobility in a balanced and cost-effective way.
Juba valmis kättesaadav taristu vähendab laadimispunkti paigaldamise kulusid üksikisikust omanike jaoks ja tagab elektrisõidukite kasutajatele juurdepääsu laadimispunktidele.
In particular, where a major renovation related to electrical infrastructure takes place, the pertinent installation of ducting infrastructure should follow.
Liidu tasandi elektritranspordi nõuete sätestamine parklakohtade eelseadmestamise ja laadimispunktide paigaldamise kohta on lähitulevikus tõhus viis elektrisõidukite kasutamise edendamiseks, võimaldades keskpikas ja pikas perspektiivis edasist arengut väiksemate kuludega.
In the implementation of the requirements for electromobility in national legislation, Member States should duly consider potential diverse conditions such as ownership of buildings and the adjacent parking lots, public parking lots operated by private entities and buildings that have both a residential and a non-residential function.
Kui liikmesriigid kehtestavad alates 2025. aastast kehtima hakkavad nõuded minimaalse arvu laadimispunktide paigaldamise kohta rohkem kui kahekümne parkimiskohaga mitteeluhoonetesse, peaksid nad laadimispunktide proportsionaalse ja asjakohase kasutuselevõtu tagamiseks võtma arvesse asjakohaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tingimusi, samuti võimalikke erinevaid vajadusi ja olusid lähtuvalt piirkonnast, hoonetüübist, ühistranspordi kättesaadavusest ja muudest asjakohastest kriteeriumidest.
Readily available infrastructure will decrease the costs of installation of recharging points for individual owners and ensure electric vehicle users have access to recharging points.
Mõnes eriliselt haavatavas geograafilises piirkonnas võib elektritranspordi nõuete täitmisel siiski esineda spetsiifilisi raskusi.
Establishing requirements for electromobility at Union level concerning the pre-equipping of parking spaces and the installation of recharging points is an effective way to promote electric vehicles in the near future while enabling further development at a reduced cost in the medium to long term.
See võib puudutada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 kohaseid äärepoolseimaid piirkondi seoses nende kauguse, saarelise asendi, väikese pindala, raskete looduslike olude ja ilmastikutingimustega, samuti üliväikesi eraldatud võrke, mille elektrivõrk võib vajada arendamist, et tulla edaspidi toime kohaliku transpordi elektrifitseerimisega.
When Member States establish their requirements for the installation of a minimum number of recharging points for non-residential buildings with more than 20 parking spaces, which are to apply from 2025, they should take into account relevant national, regional and local conditions, as well as possible diversified needs and circumstances based on area, building typology, public transport coverage and other relevant criteria, in order to ensure the proportionate and appropriate deployment of recharging points.
Sellistel juhtudel peaks liikmesriikidel olema lubatud elektritranspordi nõudeid mitte kohaldada.
However, some geographical areas with specific vulnerabilities may face specific difficulties in fulfilling the requirements on electromobility.
Vaatamata sellele erandile võib transpordi elektrifitseerimine olla võimas vahend, et lahendada õhukvaliteedi või varustuskindluse probleeme, millega nendes piirkondades ja võrkudes sageli kokku puututakse.
This could be the case for the outermost regions within the meaning of Article 349 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), due to their remoteness, insularity, small size, difficult topography and climate, as well as micro isolated systems, whose electricity grid might need to evolve to cope with a further electrification of local transport.
Käesolevas direktiivis sätestatud ja direktiivi 2010/31/EL muudatusettepanekutes ette nähtud elektritranspordi taristu nõuete kohaldamisel peaksid liikmesriigid kaaluma tervikliku ja sidusa linnaplaneerimise vajalikkust, samuti alternatiivsete, ohutute ja säästvate transpordiliikide ning neid toetavate taristute edendamist, tagades näiteks sihtotstarbelise parkimistaristu elektrijalgratastele ja piiratud liikumisvõimega isikute sõidukitele.