natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same undertaking, for example a cable operator, can offer both an electronic communications service, such as the conveyance of television signals, and services not covered under this Directive, such as the commercialisation of an offer of sound or television broadcasting content services, and therefore additional obligations can be imposed on such an undertaking in relation to its activity as a content provider or distributor, in accordance with provisions other than those of this Directive, without prejudice to the conditions laid in an annex to this Directive.
Üks ettevõtja, näiteks kaabellevivõrgu operaator, võib pakkuda nii elektroonilise side teenuseid (näiteks telesignaalide edastamist) kui ka käesoleva direktiiviga hõlmamata teenuseid (näiteks heli- või televisiooniringhäälingu sisuteenuste kaubanduslikku pakkumist) ja seepärast võib nimetatud ettevõtjale seoses tema tegevusega sisu pakkuja või levitajana kehtestada lisakohustusi sätete kohaselt, mis ei ole ette nähtud käesoleva direktiiviga, ja ilma et see piiraks käesoleva direktiivi lisas sätestatud tingimuste kohaldamist.
The regulatory framework should cover the use of radio spectrum by all electronic communications networks, including the emerging self-use of radio spectrum by new types of networks consisting exclusively of autonomous systems of mobile radio equipment that is connected via wireless links without a central management or centralised network operator, and not necessarily within the exercise of any specific economic activity.
Õigusraamistik peaks hõlmama raadiospektri kasutamist kõigis elektroonilise side võrkudes, kaasa arvatud raadiospektri isiklikuks otstarbeks kasutamist uut liiki võrkudes, mis koosnevad üksnes raadiolingiga ühendatud mobiilsete raadioseadmete autonoomsetest süsteemidest, millel ei ole keskset juhtimist ega keskset võrguoperaatorit ning mida ei kasutata ilmtingimata ühe konkreetse majandustegevuse jaoks.
In the developing 5G wireless communications environment, such networks are likely to develop in particular outside buildings and on the roads, for transport, energy, research and development, eHealth, public protection and disaster relief, the Internet of Things, machine-to-machine and connected cars.
Arenevas 5G traadita side keskkonnas luuakse selliseid võrke tõenäoliselt enamasti väljapoole hooneid ja teedel ning on mõeldud kasutamiseks transpordi, energeetika, teadus- ja arendustegevuse, e-tervise, avaliku julgeoleku ja katastroofiabi, asjade interneti ning masinatevahelise raadioside ja võrku ühendatud autode jaoks.
As a result, the application by Member States, based on Article 7 of Directive 2014/53/EU, of additional national requirements regarding the putting into service or use of such radio equipment, or both, in relation to the effective and efficient use of radio spectrum and avoidance of harmful interference should reflect the principles of the internal market.
Seoses tulemusliku ja tõhusa raadiospektrikasutuse ja kahjulike raadiohäirete vältimisega peaksid liikmesriigid selliste raadioseadmete kasutuselevõttu või kasutamist või mõlemat käsitlevate täiendavate riigisiseste nõuete kohaldamisel direktiivi 2014/53/EL artikli 7 alusel juhinduma siseturu põhimõtetest.
The requirements concerning the capabilities of electronic communications networks are constantly increasing.
Nõudmised elektroonilise side võrkude suutlikkusele kasvavad pidevalt.
While in the past the focus was mainly on growing bandwidth available overall and to each individual user, other parameters such as latency, availability and reliability are becoming increasingly important.
Kui varem keskenduti peamiselt üldiselt ja igale üksikule kasutajale kättesaadava ribalaiuse suurendamisele, siis nüüd muutuvad üha olulisemaks sellised parameetrid nagu hilistus, käideldavus ja töökindlus.
The current response towards that demand is to bring optical fibre closer and closer to the user, and future ‘very high capacity networks’ require performance parameters which are equivalent to those that a network based on optical fibre elements at least up to the distribution point at the serving location can deliver.
Selle nõudluse rahuldamiseks püütakse praegu tuua kasutajale järjest lähemale kiudoptilisi võrke ning ühtlasi peaksid tulevaste väga suure läbilaskevõimega võrkude tööparameetrid olema sellised, mida suudetakse pakkuda vähemalt kuni teenuse pakkumise kohas asuva jaotuspunktini kiudoptikal põhinevate võrkudega.
In the case of fixed-line connection, this corresponds to network performance equivalent to that achievable by an optical fibre installation up to a multi-dwelling building, considered to be the serving location.
Püsiliiniühenduse mõttes on see samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse teenuse pakkumise kohaks peetava korterelamuni paigaldatud kiudoptilise kaabliga.
In the case of wireless connection, this corresponds to network performance similar to that achievable based on an optical fibre installation up to the base station, considered to be the serving location.
Traadita ühenduse mõttes on see sarnane sellega, mis saavutatakse teenuse pakkumise kohaks peetava tugijaamani paigaldatud kiudoptilise kaabliga.
Variations in end-users’ experience which are due to the different characteristics of the medium by which the network ultimately connects with the network termination point should not be taken into account for the purposes of establishing whether a wireless network could be considered as providing similar network performance.
Kui tehakse kindlaks, kas raadiovõrgu pakutavat jõudlust võib pidada sarnaseks võrgu jõudluseks, ei tuleks arvesse võtta seda, kui lõppkasutajate kogemused varieeruvad võrku ja võrgu lõpp-punkti ühendava meediumi erinevate omaduste tõttu.
In accordance with the principle of technology neutrality, other technologies and transmission media should not be excluded, where they compare with that baseline scenario in terms of their capabilities.
Vastavalt tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele ei tohiks muid tehnoloogiaid ja edastusmeediume kõrvale jätta, kui nende jõudlus on kirjeldatud lähtestsenaariumiga võrreldav.
The roll-out of such ‘very high capacity networks’ is likely to further increase the capabilities of networks and pave the way for the roll-out of future wireless network generations based on enhanced air interfaces and a more densified network architecture.
Selliste väga suure läbilaskevõimega võrkude rajamine suurendab tõenäoliselt veelgi võrkude jõudlust ja rajab teed traadita võrkude uutele põlvkondadele, mis põhinevad täiustatud raadioliidestel ja tihedamal võrguarhitektuuril.
Definitions need to be adjusted to ensure that they are in line with the principle of technology neutrality and to keep pace with technological development, including new forms of network management such as through software emulation or software-defined networks.
Määratlusi on vaja kohandada nii, et need vastaksid tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele ja tehnoloogia arengule, kaasa arvatud uutele võrguhaldusvormidele, nagu tarkvara abil emuleeritavad või tarkvarapõhised võrgud.
Technological and market evolution has brought networks to move to internet protocol (IP) technology, and enabled end-users to choose between a range of competing voice service providers.
Tehnoloogia ja turu arengu tulemusena on võrgud üle läinud internetiprotokolli (IP) kasutamisele ning lõppkasutajatel on võimalus valida mitmete konkureerivate kõneteenuste pakkujate vahel.
Therefore, the term ‘publicly available telephone service’, which is exclusively used in Directive 2002/22/EC and widely perceived as referring to traditional analogue telephone services, should be replaced by the more current and technological neutral term ‘voice communications service’.
Seepärast tuleks direktiivis 2002/22/EÜ kasutatud termin „üldkasutatav telefoniteenus“, mille puhul peeti üldiselt silmas tavapäraseid analoogtelefoni teenuseid, asendada nüüdisaegsema terminiga „kõnesideteenus“, mis on tehnoloogiliselt neutraalne.
Conditions for the provision of a service should be separated from the actual definitional elements of a voice communications service, namely, a publicly available electronic communications service for originating and receiving, directly or indirectly, national or national and international calls through a number or numbers in a national or international numbering plan, whether such a service is based on circuit switching or packet switching technology.
Teenuse pakkumise tingimused tuleks eraldada kõneside teenuse määratlusest, mis on üldkasutatava elektroonilise side teenus, mis otse või kaudselt võimaldab riigisiseste või riigisiseste ja rahvusvaheliste kõnede algatamist ja vastuvõtmist riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva(te) numbri(te) abil, olenemata sellest, kas teenus põhineb ahelkommuteeritud või pakettkommuteeritud andmesideteenuste tehnoloogial.
It is the nature of such a service that it is bidirectional, enabling both parties to communicate.
Selline teenus on laadilt kahesuunaline, võimaldades mõlemal poolel sidet pidada.
A service which does not fulfil all those conditions, such as for example a ‘click-through’ application on a customer service website, is not such a service.
Teenus, mis ei vasta kõigile neile tingimustele, näiteks läbiklikkimise rakendus klienditeeninduse veebisaidil, ei ole selline teenus.
Voice communications services also include means of communication specifically intended for end-users with disabilities using text relay or total conversation services.
Kõneside teenus hõlmab samuti sidepidamisvõimalusi, mis on mõeldud spetsiaalselt puuetega lõppkasutajatele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid.
The services used for communications purposes, and the technical means of their delivery, have evolved considerably.
Sidepidamiseks kasutatavad teenused ja nende pakkumise tehnilised vahendid on märkimisväärselt arenenud.
End-users increasingly substitute traditional voice telephony, text messages (SMS) and electronic mail conveyance services by functionally equivalent online services such as Voice over IP, messaging services and web-based e-mail services.
Lõppkasutajad kasutavad traditsiooniliste telefonikõnede, tekstsõnumite (SMSide) ja elektronposti edastamise teenuste asemel üha enam samaväärsete funktsioonidega internetipõhiseid teenuseid, näiteks IP-kõnesid, sõnumiteenuseid ja veebipõhiseid meiliteenuseid.
In order to ensure that end-users and their rights are effectively and equally protected when using functionally equivalent services, a future-oriented definition of electronic communications services should not be purely based on technical parameters but rather build on a functional approach.
Tagamaks, et lõppkasutajad ja nende õigused on samaväärsete funktsioonidega teenuste kasutamisel tulemuslikult ja samaväärselt kaitstud, ei tohiks elektroonilise side teenuste tulevikkuvaatav määratlus põhineda üksnes tehnilistel parameetritel, vaid peaks toetuma pigem funktsionaalsele lähenemisviisile.
The scope of necessary regulation should be appropriate to achieve its public interest objectives.
Vajaliku regulatsiooni ulatus peaks olema asjakohane, et saavutada selle üldist huvi pakkuvad eesmärgid.
While ‘conveyance of signals’ remains an important parameter for determining the services falling into the scope of this Directive, the definition should cover also other services that enable communication.
Kuigi käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jäävate teenuste kindlaksmääramise seisukohast on signaalide edastamine ka edaspidi üks olulisi parameetreid, peaks määratlus hõlmama ka muid sidepidamist võimaldavaid teenuseid.
From an end-user’s perspective it is not relevant whether a provider conveys signals itself or whether the communication is delivered via an internet access service.
Lõppkasutaja jaoks ei ole oluline, kas teenusepakkuja edastab signaale ise või toimub sidepidamine internetiühenduse teenuse kaudu.
The definition of electronic communications services should therefore contain three types of services which may partly overlap, that is to say internet access services as defined in point (2) of Article 2 of Regulation (EU) 2015/2120 of the European Parliament and of the Council, interpersonal communications services as defined in this Directive, and services consisting wholly or mainly in the conveyance of signals.
Seepärast peaks elektroonilise side teenuste määratlus hõlmama kolme liiki teenuseid, mis võivad omavahel osaliselt kattuda: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2120 artikli 2 lõikes 2 esitatud määratluse kohased internetiühenduse teenused, käesolevas direktiivis määratletud isikutevahelise side teenused ja teenused, mis seisnevad täielikult või peamiselt signaalide edastamises.
The definition of electronic communications service should eliminate ambiguities observed in the implementation of the definition as it existed prior to the adoption of this Directive and allow a calibrated provision-by-provision application of the specific rights and obligations contained in the framework to the different types of services.
Elektroonilise side teenuse määratlus peaks kõrvaldama enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist kehtinud määratluse rakendamisel täheldatud ebamäärasuse ja võimaldama kohaldada konkreetseid raamistikus sisalduvaid õigusi ja kohustusi kalibreeritult säte-sätte haaval eri liiki teenuste suhtes.
The processing of personal data by electronic communications services, whether as remuneration or otherwise, should comply with Regulation (EU) 2016/679 of the European Parliament and of the Council.
Elektroonilise side teenuste raames tasuna või muul moel toimuv isikuandmete töötlemine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679.
In order to fall within the scope of the definition of electronic communications service, a service needs to be provided normally in exchange for remuneration.
Selleks, et teenus kuuluks elektroonilise side teenuse määratluse alla, tuleb seda tavapäraselt pakkuda tasu eest.
In the digital economy, market participants increasingly consider information about users as having a monetary value.
Digitaalmajanduse tingimustes leiavad turuosalised üha enam, et kasutajate kohta käival teabel on rahaline väärtus.
Electronic communications services are often supplied to the end-user not only for money, but increasingly and in particular for the provision of personal data or other data.
Elektroonilise side teenuseid pakutakse lõppkasutajale sageli mitte üksnes raha eest, vaid üha enam eriti vastutasuks isikuandmete või muude andmete esitamise eest.
The concept of remuneration should therefore encompass situations where the provider of a service requests and the end-user knowingly provides personal data within the meaning of Regulation (EU) 2016/679 or other data directly or indirectly to the provider.
Seega peaks tasu mõiste hõlmama ka olukordi, kus teenusepakkuja palub lõppkasutajalt määruse (EL) 2016/679 tähenduses isiku- või muid andmeid ning lõppkasutaja esitab need teadlikult kas otse või kaudselt teenusepakkujale.
It should also encompass situations where the end-user allows access to information without actively supplying it, such as personal data, including the IP address, or other automatically generated information, such as information collected and transmitted by a cookie.
Samuti peaks see hõlmama olukordi, kus lõppkasutaja annab oma andmetele (näiteks isikuandmed, sh IP-aadress, või muu automaatselt genereeritav teave, nt küpsiste kaudu kogutav ja edastatav teave) juurdepääsu seda aktiivselt esitamata.
In line with the case-law of the Court of Justice of the European Union (Court of Justice) on Article 57 TFEU, remuneration also exists within the meaning of the TFEU if the service provider is paid by a third party and not by the service recipient.
Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) kohtulahendile, mis käsitleb ELi toimimise lepingu artiklit 57, on tasu ELi toimimise lepingu tähenduses olemas ka siis, kui teenusepakkujale maksab kolmas isik ja mitte teenusesaaja.
The concept of remuneration should therefore also encompass situations in which the end-user is exposed to advertisements as a condition for gaining access to the service, or situations in which the service provider monetises personal data it has collected in accordance with Regulation (EU) 2016/679.
Seega peaks tasu mõiste hõlmama ka olukordi, kus teenusele juurdepääsu eeltingimuseks on lõppkasutaja kokkupuude reklaamiga või kus teenusepakkuja teeb kogutud isikuandmed määruse (EL) 2016/679 kohaselt rahaks.
Interpersonal communications services are services that enable interpersonal and interactive exchange of information, covering services like traditional voice calls between two individuals but also all types of emails, messaging services, or group chats.
Isikutevahelise side teenused on teenused, mis võimaldavad isikutevahelist interaktiivset teabevahetust ja mille hulka kuuluvad sellised teenused nagu tavapärane häälkõne kahe isiku vahel, aga ka igat liiki e-kirjad, sõnumiteenused ja grupivestlused.
Interpersonal communications services only cover communications between a finite, that is to say not potentially unlimited, number of natural persons, which is determined by the sender of the communication.
Isikutevahelise side teenused hõlmavad sidepidamist lõpliku, st tõenäoliselt mitte piiramatu arvu füüsiliste isikute vahel, kelle arvu määrab side algataja.
Communications involving legal persons should fall within the scope of the definition where natural persons act on behalf of those legal persons or are involved at least on one side of the communication.
Sidepidamine juriidiliste isikutega peaks olema määratlusega hõlmatud, kui füüsilised isikud tegutsevad juriidiliste isikute eest või osalevad sidepidamises vähemalt ühe poolena.
Interactive communication entails that the service allows the recipient of the information to respond.
Interaktiivne side tähendab, et teenus võimaldab teabe vastuvõtjal reageerida.
Services which do not meet those requirements, such as linear broadcasting, video on demand, websites, social networks, blogs, or exchange of information between machines, should not be considered to be interpersonal communications services.
Teenuseid, mis neile nõuetele ei vasta, näiteks lineaarne ringhääling, tellitavad videod, veebisaidid, suhtlusvõrgustikud, blogid või masinatevaheline teabevahetus, ei tohiks pidada isikutevahelise side teenusteks.
In exceptional circumstances a service should not be considered to be an interpersonal communications service if the interpersonal and interactive communication facility is a minor and purely ancillary feature to another service and for objective technical reasons cannot be used without that principal service, and its integration is not a means to circumvent the applicability of the rules governing electronic communications services.
Erandlike asjaolude korral ei tohiks teenust pidada isikutevahelise side teenuseks, kui isikutevahelise ja interaktiivse sidepidamise vahend on mõne muu teenuse väheoluline ja selgelt täiendav võimalus ja objektiivsetel tehnilistel põhjustel ei saa seda kasutada ilma põhiteenuseta, ning selle integreerimine ei ole võimalus hoida kõrvale elektroonilise side teenuseid reguleerivate normide kohaldamisest.
As elements of an exemption from the definition the terms ‘minor’ and ‘purely ancillary’ should be interpreted narrowly and from an objective end-user’s perspective.
Määratluse alla mitte kuulumise kindlakstegemisel tähtsust omavaid termineid „väheoluline“ ja „üksnes täiendav võimalus“ tuleks tõlgendada kitsalt ja objektiivsest lõppkasutaja seisukohast lähtudes.
An interpersonal communications feature could be considered to be minor where its objective utility for an end-user is very limited and where it is in reality barely used by end-users.
Isikutevahelise side pidamise võimalust võiks käsitada väheolulisena, kui selle objektiivne kasu lõppkasutaja jaoks on väga väike ja kui tegelikult kasutavad lõppkasutajad seda väga harva.
An example of a feature that could be considered to fall outside the scope of the definition of interpersonal communications services might be, in principle, a communication channel in online games, depending on the features of the communication facility of the service.
Isikutevahelise side teenuse määratluse alt välja jääva võimaluse näiteks võiks olla veebimängude suhtluskanal, mis sõltub teenuse sidevõimaluste omadustest.
Interpersonal communications services using numbers from national and international numbering plans connect with publicly assigned numbering resources.
Riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluvaid numbreid kasutavad isikutevahelise side teenused võimaldavad luua ühenduse avalikult eraldatud numeratsiooniressurssidega.
Those number-based interpersonal communications services comprise both services to which end-users numbers are assigned for the purpose of ensuring end-to-end connectivity and services enabling end-users to reach persons to whom such numbers have been assigned.
Sellised numbripõhised isikutevahelise side teenused hõlmavad nii teenuseid, mille puhul eraldatakse lõppkasutajatele läbivühenduse tagamiseks numbrid, kui ka teenuseid, mis võimaldavad lõppkasutajatel saada ühendust isikutega, kellele sellised numbrid on eraldatud.
The mere use of a number as an identifier should not be considered to be equivalent to the use of a number to connect with publicly assigned numbers and should therefore, in itself, not be considered to be sufficient to qualify a service as a number-based interpersonal communications service.
Numbri kasutamist tunnusena ei tohiks pidada samaväärseks sellega, kui numbrit kasutatakse avalikult eraldatud numbritega ühenduse loomiseks, ning seega ei tohiks seda pidada iseenesest piisavaks, et pidada teenust numbripõhiseks isikutevahelise side teenuseks.
Number-independent interpersonal communications services should be subject to obligations only where public interests require that specific regulatory obligations apply to all types of interpersonal communications services, regardless of whether they use numbers for the provision of their service.
Numbrivaba isikutevahelise side teenuste suhtes tuleks kohustusi kehtestada üksnes siis, kui avalik huvi nõuab konkreetsete regulatiivsete kohustuste kohaldamist isikutevahelise side teenuste kõigi liikide suhtes olenemata sellest, kas teenuse pakkumiseks kasutatakse numbreid või ei.
It is justified to treat number-based interpersonal communications services differently, as they participate in, and hence also benefit from, a publicly assured interoperable ecosystem.
Numbripõhiste isikutevahelise side teenuste teistsugune kohtlemine on põhjendatud, sest sellised teenused on avalikult tagatud koostalitlusvõimelise ökosüsteemi osa ja saavad sellest ka kasu.
The network termination point represents a boundary for regulatory purposes between the regulatory framework for electronic communications networks and services and the regulation of telecommunications terminal equipment.
Võrgu lõpp-punkt moodustab reguleerimisotstarbelise piiri, mis eraldab elektroonilise side võrke ja teenuseid reguleerivat raamistikku telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid reguleerivast raamistikust.
Defining the location of the network termination point is the responsibility of the national regulatory authority.
Võrgu lõpp-punkti asukoha määratlemise eest vastutab riigi reguleeriv asutus.
In light of the practice of national regulatory authorities, and given the variety of fixed and wireless topologies, the Body of European Regulators for Electronic Communications (‘BEREC’) should, in close cooperation with the Commission, adopt guidelines on common approaches to the identification of the network termination point, in accordance with this Directive, in various concrete circumstances.
Pidades silmas riigi reguleerivate asutuste tegevust ja arvestades püsivõrkude ja raadiovõrkude mitmekesisust, peaks Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) tihedas koostöös komisjoniga võtma vastu suunised ühiste lähenemisviiside kohta võrgu lõpp-punktide tuvastamiseks vastavalt käesolevale direktiivile.