natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the event of the destruction, loss or theft of the goods, it shall be deemed that the conditions set out in paragraphs 2 and 6 cease to be fulfilled on the date that the goods were actually removed or destroyed, or, if it is impossible to determine that date, the date on which the goods were found to be destroyed or missing.’;
Kaupade hävimise, kaotuse või varguse korral loetakse lõigetes 2 ja 6 kindlaksmääratud tingimused mittetäidetuks alates päevast, kui kaubad tegelikult kõrvaldati või hävisid või kui sellist päeva on võimatu kindlaks määrata, siis päevast, mil avastati nende hävimine või kaotus.“
in Section 2 of Chapter 1 of Title V, the following Article is inserted:
V jaotise 1. peatüki 2. jakku lisatakse järgmine artikkel:
Where the same goods are supplied successively and those goods are dispatched or transported from one Member State to another Member State directly from the first supplier to the last customer in the chain, the dispatch or transport shall be ascribed only to the supply made to the intermediary operator.
Kui samu kaupu tarnitakse järjest ning neid kaupu lähetatakse või veetakse ühest liikmesriigist teise liikmesriiki otse tarneahela esimeselt tarnijalt viimase kliendini, siis seostatakse lähetamine või vedu üksnes vahendajale tehtud tarnega.
By way of derogation from paragraph 1, the dispatch or transport shall be ascribed only to the supply of goods by the intermediary operator where the intermediary operator has communicated to his supplier the VAT identification number issued to him by the Member State from which the goods are dispatched or transported.
Erandina lõikest 1 seostatakse lähetamine või vedu üksnes vahendaja tehtud tarnega, kui vahendaja on teatanud oma tarnijale käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, mis talle on väljastatud selles liikmesriigis, kust kaubad lähetatakse või veetakse.
For the purposes of this Article, ‘intermediary operator’ means a supplier within the chain other than the first supplier in the chain who dispatches or transports the goods either himself or through a third party acting on his behalf.
Käesoleva artikli kohaldamisel on „vahendaja“ ahelas osalev muu kui ahela esimene tarnija, kes lähetab või veab kaubad ise või kelle nimel teeb seda kolmas isik.
This Article shall not apply to the situations covered by Article 14a.’;
Käesolevat artiklit ei kohaldata artikliga 14a hõlmatud olukordades.“
Article 138 is amended as follows:
Artiklit 138 muudetakse järgmiselt:
Member States shall exempt the supply of goods dispatched or transported to a destination outside their respective territory but within the Community, by or on behalf of the vendor or the person acquiring the goods, where the following conditions are met:
Liikmesriigid vabastavad käibemaksust kaubatarned, mille müüja, soetaja või nende nimel tegutsev isik lähetab või veab väljaspool enda territooriumi, kuid ühenduses asuvasse sihtkohta, kui järgmised tingimused on täidetud:
the goods are supplied to another taxable person, or to a non-taxable legal person acting as such in a Member State other than that in which dispatch or transport of the goods begins;
kaubad tarnitakse muule maksukohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule, kes sellena tegutseb, muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik;
the taxable person or non-taxable legal person for whom the supply is made is identified for VAT purposes in a Member State other than that in which the dispatch or transport of the goods begins and has indicated this VAT identification number to the supplier.’;
maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellele kaubad tarnitakse, on käibemaksukohustuslasena registreeritud muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik ja on tarnijale esitanud oma käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri.“;
The exemption provided for in paragraph 1 shall not apply where the supplier has not complied with the obligation provided for in Articles 262 and 263 to submit a recapitulative statement or the recapitulative statement submitted by him does not set out the correct information concerning this supply as required under Article 264, unless the supplier can duly justify his shortcoming to the satisfaction of the competent authorities.’;
Lõikes 1 ette nähtud maksuvabastust ei kohaldata juhul, kui tarnija ei ole täitnud artiklites 262 ja 263 ette nähtud kohustust esitada koondaruanne või tema poolt esitatud koondaruanne ei sisalda artiklis 264 nõutavat õiget teavet selle tarne kohta, välja arvatud juhul, kui tarnija saab nõuetekohaselt põhjendada oma puudused pädevaid asutusi rahuldaval viisil.“
in Article 243, the following paragraph is added:
Artiklisse 243 lisatakse järgmine lõige:
Every taxable person who transfers goods under the call-off stock arrangements referred to in Article 17a shall keep a register that permits the tax authorities to verify the correct application of that Article.
Iga maksukohustuslane, kes annab kaubad üle artiklis 17a osutatud nõudmiseni varu korra kohaselt, peab registrit, mis võimaldab maksuhalduritel kontrollida kõnealuse artikli korrektset kohaldamist.
Every taxable person to whom goods are supplied under the call-off stock arrangements referred to in Article 17a shall keep a register of those goods.’;
Iga maksukohustuslane, kellele kaubad tarnitakse artiklis 17a osutatud nõudmiseni varu korra kohaselt, peab registrit nende kaupade kohta.“
‘Article 262
„Artikkel 262
Every taxable person identified for VAT purposes shall submit a recapitulative statement of the following:
Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruandes järgmised andmed:
the acquirers identified for VAT purposes to whom he has supplied goods in accordance with the conditions specified in Article 138(1) and point (c) of Article 138(2);
käibemaksukohustuslasena registreeritud soetajad, kellele ta on tarninud kaubad vastavalt artikli 138 lõikes 1 ja lõike 2 punktis c kindlaks määratud tingimustele;
the persons identified for VAT purposes to whom he has supplied goods which were supplied to him by way of intra-Community acquisition of goods referred to in Article 42;
käibemaksukohustuslasena registreeritud isikud, kellele ta on tarninud kaubad, mis olid talle endale tarnitud artiklis 42 nimetatud ühendusesisese soetusena;
the taxable persons, and the non-taxable legal persons identified for VAT purposes, to whom he has supplied services other than services that are exempted from VAT in the Member State where the transaction is taxable and for which the recipient is liable to pay the tax pursuant to Article 196.
maksukohustuslased ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslased, kellele ta on osutanud teenuseid, mis ei ole käibemaksust vabastatud liikmesriigis, kus tehing on maksustatav, ja millelt teenuse saaja peab artikli 196 kohaselt maksu tasuma.
In addition to the information referred to in paragraph 1, every taxable person shall submit information about the VAT identification number of the taxable persons for whom goods, dispatched or transported under call-off stock arrangements in accordance with the conditions set out in Article 17a, are intended and about any change in the submitted information.’;
Lisaks lõikes 1 osutatud teabele esitab iga maksukohustuslane teabe selle maksukohustuslase käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kohta, kellele on mõeldud kaubad, mis lähetatakse või veetakse nõudmiseni varu korra alusel artiklis 17a sätestatud tingimuste kohaselt, ja mis tahes muudatuse kohta esitatud teabes.“
Articles 403 and 404 are deleted.
Artiklid 403 ja 404 jäetakse välja.
Member States shall adopt and publish, by 31 December 2019, the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 2019.
They shall apply those provisions from 1 January 2020.
Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2020.
Opinion of 3 October 2018.
3. oktoobri 2018. aasta arvamus.
Opinion of 14 March 2018.
14. märtsi 2018. aasta arvamus.
First Council Directive 67/227/EEC of 11 April 1967 on the harmonisation of legislation of Member States concerning turnover taxes (OJ 71, 14.4.1967, p. 1301).
Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta esimene direktiiv 67/227/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1301).
Second Council Directive 67/228/EEC of 11 April 1967 on the harmonisation of legislation of Member States concerning turnover taxes — Structure and procedures for application of the common system of value added tax (OJ 71, 14.4.1967, p. 1303).
Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta teine direktiiv 67/228/EMÜ käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühise käibemaksusüsteemi struktuur ja kohaldamiskord (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303).
Directive (EU) 2018/1972 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/1972,
of 11 December 2018
11. detsember 2018,
establishing the European Electronic Communications Code
millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik
Directives 2002/19/EC, 2002/20/EC, 2002/21/EC and 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council have been substantially amended.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ on oluliselt muudetud.
Since further amendments are to be made, those Directives should be recast in the interests of clarity.
Kuna neisse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks need direktiivid selguse huvides uuesti sõnastada.
The functioning of the five Directives which are part of the existing regulatory framework for electronic communications networks and services, namely Directives 2002/19/EC, 2002/20/EC, 2002/21/EC and 2002/22/EC, and Directive 2002/58/EC of the European Parliament and of the Council, is subject to periodic review by the Commission, with a view, in particular, to determining the need for modification in light of technological and market developments.
Komisjon vaatab korrapäraselt läbi elektroonilise side võrkude ja teenuste kehtivasse reguleerivasse raamistikku kuuluva viie direktiivi, nimelt direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ toimimise eelkõige selleks, et teha kindlaks tehnoloogia ja turu arengust tulenev muudatuste tegemise vajadus.
In its communication or 6 May 2015 setting out a Digital Single Market Strategy for Europe, the Commission stated that its review of the telecommunications framework would focus on measures that aim to provide incentives for investment in high-speed broadband networks, bring a more consistent internal market approach to radio spectrum policy and management, deliver conditions for a true internal market by tackling regulatory fragmentation, ensure effective protection of consumers, a level playing field for all market players and consistent application of the rules, as well as provide a more effective regulatory institutional framework.
Oma 6. mai 2015. aasta teatises esitatud Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias sedastas komisjon, et telekommunikatsiooniraamistiku läbivaatamisel keskendutakse meetmetele, mis pakuksid stiimuleid investeerida kiiretesse lairibavõrkudesse, muudaksid lähenemise spektripoliitikale ja raadiospektri haldamisele järjekindlamaks ja siseturuga paremini kokku sobivaks, looksid õigusliku killustatuse vähendamisega tingimused tõeliselt siseturu jaoks, tagaksid tarbijate tõhusa kaitse, kõigile turuosalistele võrdsed tingimused ja nõuete järjekindla kohaldamise ning muudaksid reguleeriva institutsioonilise raamistiku tulemuslikumaks.
This Directive is part of a ‘Regulatory Fitness’ (REFIT) exercise, the scope of which includes four Directives, namely 2002/19/EC, 2002/20/EC, 2002/21/EC and 2002/22/EC, and Regulation (EC) No 1211/2009 of the European Parliament and of the Council.
Käesolev direktiiv on osa õigusloome ja tulemuslikkuse programmist (REFIT), mis hõlmab nelja direktiivi, nimelt direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1211/2009.
Each of those Directives contains measures applicable to providers of electronic communications networks and of electronic communications services, consistently with the regulatory history of the sector under which undertakings were vertically integrated, namely, active in both the provision of networks and of services.
Iga nimetatud direktiiv sisaldab meetmeid, mida kohaldatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkujate suhtes kooskõlas õigusnormidega, mis kõnealuses sektoris kehtisid ja mille kohaselt olid ettevõtjad vertikaalselt integreeritud, st tegelesid nii võrkude kui ka teenuste pakkumisega.
The review offers an occasion to recast the four Directives in order to simplify the current structure with a view to reinforcing its consistency and accessibility in relation to the REFIT objective.
Läbivaatamine annab võimaluse neli direktiivi uuesti sõnastada, et kehtivat ülesehitust lihtsustada ning tugevdada selle ühtsust ja juurdepääsetavust kooskõlas REFITi eesmärkidega.
It also offers the possibility to adapt the structure to the new market reality, where the provision of communications services is no longer necessarily bundled to the provision of a network.
Samuti annab see võimaluse kohandada süsteemi turul valitsevate uute oludega: sideteenuste pakkumine ei pruugi enam olla paketis võrgu pakkumisega.
As provided in the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, recasting consists in the adoption of a new legal act which incorporates in a single text both the substantive amendments which it makes to an earlier act and the unchanged provisions of that act.
28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta on kirjas, et uuesti sõnastamise tulemusena võetakse vastu uus õigusakt, milles pannakse ühte teksti kokku varasemasse õigusakti tehtud sisulised muudatused ja sama õigusakti muutmata sätted.
The proposal for recasting deals with the substantive amendments which it makes to an earlier act, and on a secondary level, includes the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments.
Uuesti sõnastamise ettepanek puudutab varasemasse õigusakti tehtavaid sisulisi muudatusi ning selle käigus kodifitseeritakse nimetatud sisuliste muudatustega teisesel tasandil varasema õigusakti muutmata sätted.
This Directive creates a legal framework to ensure freedom to provide electronic communications networks and services, subject only to the conditions laid down in this Directive and to any restrictions in accordance with Article 52(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular measures regarding public policy, public security and public health, and consistent with Article 52(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the ‘Charter’).
Käesolev direktiiv loob õigusliku raamistiku selleks, et tagada elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkumise vabadus, mida piiraksid vaid käesolevas direktiivis sätestatud tingimused ning piirangud, mis on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 52 lõikega 1, eelkõige avaliku korra ja julgeoleku ning rahvatervisega seotud meetmete osas, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta („põhiõiguste harta“) artikli 52 lõikega 1.
This Directive is without prejudice to the possibility for each Member State to take the necessary measures to ensure the protection of its essential security interests, to safeguard public policy and public security, and to permit the investigation, detection and prosecution of criminal offences, taking into account that any limitation to the exercise of the rights and freedoms recognised by the Charter, in particular in Articles 7, 8 and 11 thereof, such as limitations regarding the processing of data, are to be provided for by law, respect the essence of those rights and freedoms and be subject to the principle of proportionality, in accordance with Article 52(1) of the Charter.
Käesolev direktiiv ei piira ühegi liikmesriigi võimalust võtta õigustatud vajalikke meetmeid selleks, et tagada oma oluliste turvalisusega seotud huvide kaitse, tagada avalik kord ja julgeolek ning võimaldada kriminaalkuritegude uurimist, avastamist ja nende eest vastutusele võtmist, võttes arvesse asjaolu, et põhiõiguste hartaga, eelkõige selle artiklitega 7, 8 ja 11 tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamise piiramine, näiteks andmete töötlemise piiramine, tuleb näha ette seadusega, et järgida tuleb nimetatud õiguste ja vabaduste olemust ning et nende suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 lõikega 1.
The convergence of the telecommunications, media and information technology sectors means that all electronic communications networks and services should be covered to the extent possible by a single European electronic communications code established by means of a single Directive, with the exception of matters better dealt with through directly applicable rules established by means of regulations.
Telekommunikatsiooni-, meedia- ja infotehnoloogiasektori lähenemine tähendab seda, et kõik elektroonilise side võrgud ja teenused peaksid olema võimalikult suures ulatuses hõlmatud ühe direktiiviga kehtestatud ühtse Euroopa elektroonilise side seadustikuga, kui tegemist ei ole küsimustega, mida saab paremini lahendada määrustega kehtestatavate vahetult kohaldatavate normide kaudu.
It is necessary to separate the regulation of electronic communications networks and services from the regulation of content.
Elektroonilise side võrkude ja teenuste reguleerimine tuleb lahutada sisu reguleerimisest.
Therefore, this Directive does not cover the content of services delivered over electronic communications networks using electronic communications services, such as broadcasting content, financial services and certain information society services, and is without prejudice to measures taken at Union or national level in respect of such services, in accordance with Union law, in order to promote cultural and linguistic diversity and to ensure the defence of media pluralism.
Seepärast ei hõlma käesolev direktiiv elektroonilise side võrkude kaudu elektroonilise side teenuseid kasutades osutatud teenuste sisu, näiteks ringhäälingu sisu, finantsteenuseid ja teatavaid infoühiskonna teenuseid, ega piira selliste teenuste kohta liidu või riigi tasandil võetud meetmeid, mis on kooskõlas ühenduse õigusega ning mille eesmärk on edendada kultuurilist ja keelelist mitmekülgsust ja tagada meediakanalite paljusus.
The content of television programmes is covered by Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council.
Teleprogrammide sisu reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/13/EL.
The regulation of audiovisual policy and content aims at achieving general interest objectives, such as freedom of expression, media pluralism, impartiality, cultural and linguistic diversity, social inclusion, consumer protection and the protection of minors.
Audiovisuaalpoliitika ja sisu reguleerimise eesmärk on saavutada sellised üldist huvi pakkuvad eesmärgid nagu sõnavabadus, meediakanalite paljusus, erapooletus, kultuuriline ja keeleline mitmekülgsus, sotsiaalne kaasamine, tarbijakaitse ja alaealiste kaitse.
The separation between the regulation of electronic communications and the regulation of content does not affect the taking into account of the links existing between them, in particular in order to guarantee media pluralism, cultural diversity and consumer protection.
Elektroonilise side ja sisu reguleerimise lahusus ei mõjuta nendevaheliste seoste arvessevõtmist eelkõige selleks, et tagada meediakanalite paljusus, kultuuriline mitmekülgsus ja tarbijakaitse.
Within the limits of their competences, competent authorities should contribute to ensuring the implementation of policies aiming to promote those objectives.
Pädevad asutused peaksid oma pädevuse piires aitama tagada selle eesmärgi edendamisele suunatud poliitikate rakendamise.
This Directive does not affect the application to radio equipment of Directive 2014/53/EU of the European Parliament and of the Council, but does cover car radio and consumer radio receivers, and consumer digital television equipment.
Käesolev direktiiv ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/53/EL kohaldamist raadioseadmete suhtes, kuid hõlmab siiski autoraadioid ning tarbijatele mõeldud raadiovastuvõtjaid ja tarbijatele mõeldud digitaaltelevisiooniseadmeid.
In order to allow national regulatory and other competent authorities to meet the objectives set out in this Directive, in particular concerning end-to-end interoperability, the scope of the Directive should cover certain aspects of radio equipment as defined in Directive 2014/53/EU and consumer equipment used for digital television, in order to facilitate access for end-users with disabilities.
Et võimaldada riigi reguleerivatel asutustel ja muudel pädevatel asutustel saavutada käesolevas direktiivis sätestatud eesmärke, eelkõige otspunktide vahelise koostalitlusvõime osas, peaks käesolev direktiiv hõlmama raadioseadmete, nagu need on määratletud direktiivis 2014/53/EL, teatavaid aspekte ning digitaaltelevisiooni tarbijaseadmeid, et hõlbustada puuetega lõppkasutajate juurdepääsu.
It is important for national regulatory and other competent authorities to encourage network operators and equipment manufacturers to cooperate in order to facilitate access by end-users with disabilities to electronic communications services.
On oluline, et riigi reguleerivad asutused ja muud pädevad asutused julgustaksid võrguoperaatoreid ja seadmete tootjaid tegema omavahel koostööd, et soodustada puuetega lõppkasutajate juurdepääsu elektroonilise side teenustele.
The non-exclusive use of radio spectrum for the self-use of radio terminal equipment, although not related to an economic activity, should also be the subject of this Directive in order to ensure a coordinated approach with regard to their authorisation regime.
Raadiospektri kasutamine ainuõiguseta lõppseadme kasutamisena isiklikul otstarbel ei ole küll majandustegevus, kuid selle suhtes tuleks siiski kohaldada käesolevat direktiivi, et tagada koordineeritud lähenemine lubade andmise korrale.
Certain electronic communications services under this Directive could also fall within the scope of the definition of ‘information society service’ set out in Article 1 of Directive (EU) 2015/1535 of the European Parliament and of the Council.
Teatavad käesoleva direktiivi kohased elektroonilise side teenused võiksid samuti kuuluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 artiklis 1 sätestatud infoühiskonna teenuse mõiste alla.
The provisions of that Directive that govern information society services apply to those electronic communications services to the extent that this Directive or other Union legal acts do not contain more specific provisions applicable to electronic communications services.
Selle direktiivi infoühiskonna teenuseid reguleerivaid sätteid kohaldatakse selliste elektroonilise side teenuste suhtes niivõrd, kui käesolevas direktiivis või muudes liidu õigusaktides puuduvad elektroonilise side teenuste suhtes kohaldatavad erisätted.
However, electronic communications services such as voice telephony, messaging services and electronic mail services are covered by this Directive.
Käesolev direktiiv hõlmab siiski selliseid elektroonilise side teenuseid nagu kõneside, sõnumiteenused ja elektronpost.
The same undertaking, for example an internet service provider, can offer both an electronic communications service, such as access to the internet, and services not covered by this Directive, such as the provision of web-based and not communications-related content.
Üks ja sama ettevõtja, näiteks internetiteenuse pakkuja, võib pakkuda nii elektroonilise side teenuseid, näiteks juurdepääsu internetile, kui ka käesoleva direktiiviga hõlmamata teenuseid, näiteks veebipõhise, aga mitte sidega seotud sisu pakkumist.