natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council established a system for greenhouse gas emission allowance trading within the Union, in order to promote reductions of greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ loodi liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega (LHÜ) kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada kulutõhusalt ja majanduslikult tulemuslikult kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
This was confirmed in the intended nationally determined reduction commitment of the Union and its Member States submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) on 6 March 2015.
Liit ja selle liikmeriigid võtsid Pariisi kokkuleppega kohustuse saavutada majandusülene heitkoguste vähendamise eesmärk.
The Paris Agreement, adopted on 12 December 2015 under the UNFCCC (‘the Paris Agreement’) entered into force on 4 November 2016.
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu tehakse jõupingutusi rahvusvahelisest meretranspordist tekkivate heitkoguste piiramiseks ning seda tuleks innustada.
Its Parties have agreed to hold the increase in the global average temperature well below 2 °C above pre-industrial levels, and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
IMO on algatanud protsessi võtta 2018. aastal vastu esialgne heitkoguste vähendamise strateegia, et vähendada rahvusvahelisest laevandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
The Parties have also agreed to periodically take stock of the implementation of the Paris Agreement to assess the collective progress towards achieving the purpose of the Paris Agreement and its long-term goals.
Ambitsioonika heitkoguste vähendamise eesmärgi vastuvõtmine osana nimetatud esialgsest strateegiast on muutunud pakiliseks küsimuseks ja on tähtis selleks, et tagada rahvusvahelise laevanduse õiglane panus jõupingutustesse, mis on vajalikud oluliselt alla 2 °C jääva eesmärgi saavutamiseks kooskõlas Pariisi kokkuleppega.
In line with the commitment of the co-legislators expressed in Directive 2009/29/EC of the European Parliament and of the Council and Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council, all sectors of the economy should contribute to the reduction of greenhouse gas emissions.
Komisjon peaks seda korrapäraselt läbi vaatama ning andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt kord aastas aru IMOs ambitsioonika heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammudest ja kaasnevatest meetmetest, mille eesmärk on tagada kõnealuse sektori nõuetekohane panus Pariisi kokkuleppega seatud eesmärkide saavutamisse.
Under the Paris Agreement, the Union and its Member States have undertaken an economy-wide reduction target.
IMO või liidu meetmeid tuleks hakata võtma alates 2023. aastast, hõlmates vastuvõtmise ja rakendamisega seotud ettevalmistavat tööd ning nõuetekohast kaalumist kõigi sidusrühmade poolt.
Efforts to limit international maritime emissions through the International Maritime Organisation (IMO) are under way and should be encouraged.
2014. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogu kinnitas oma järeldustes, et vähemalt 40 % vähendamise eesmärgi saavutamise peamine Euroopa tasandi vahend on hästi toimiv ja reformitud ELi HKS koos vahendiga turu stabiliseerimiseks, sealjuures kohaldatakse alates 2021. aastast iga-aastast vähendamistegurit 2,2 %.
The IMO has set up a process to adopt in 2018 an initial emission reduction strategy to reduce greenhouse gas emissions from international shipping.
Samuti kinnitas Euroopa Ülemkogu, et LHÜde tasuta eraldamine ei lõpe ning et olemasolevate meetmetega jätkatakse pärast 2020. aastat, et hoida ära kliimapoliitikast tingitud süsinikdioksiidi lekke ohtu, senikaua kui muud tähtsamad majandusriigid ei ole võtnud kohustust teha võrreldavaid jõupingutusi, vähendamata enampakkumisel müüdavate LHÜde osa.
The adoption of an ambitious emission reduction objective as part of this initial strategy has become a matter of urgency and is important for ensuring that international shipping contributes its fair share to the efforts needed to achieve the objective of well below 2 °C agreed under the Paris Agreement.
Enampakkumisel müüdavat osa tuleks direktiivis 2003/87/EÜ väljendada protsendimäärana, et suurendada investeerimisotsustega seotud planeerimiskindlust, suurendada läbipaistvust ning muuta kogu süsteem lihtsamaks ja kergemini mõistetavaks.
The Commission should keep this under regular review, and should report at least once a year to the European Parliament and to the Council on the progress achieved in the IMO towards an ambitious emission reduction objective, and on accompanying measures to ensure that the sector duly contributes to the efforts needed to achieve the objectives agreed under the Paris Agreement.
Liidu üks peamisi prioriteete on vastupidava energialiidu loomine, et tagada oma kodanikele ja tööstusele kindel, kestlik, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia.
Action from the IMO or the Union should start from 2023, including preparatory work on adoption and implementation and due consideration being given by all stakeholders.
Selle saavutamine nõuab ambitsioonikate kliimameetmete jätkuvat rakendamist liidu kliimapoliitika nurgakiviks oleva ELi HKSi abil ja samuti energialiidu muude aspektide edendamist.
The European Council of October 2014 confirmed in its conclusions that a well-functioning, reformed EU ETS with an instrument to stabilise the market will be the main European instrument to achieve the reduction target of at least 40 %, with an annual reduction factor of 2,2 % from 2021 onwards.
Liidu 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus võetud sihi elluviimine aitab kaasa põhjendatud CO2-hinna kujundamisele ja hoogustab ka edaspidi kasvuhoonegaaside heitkoguste kulutõhusat vähendamist.
The European Council also confirmed that free allocation will not expire and that existing measures will continue after 2020 to prevent the risk of carbon leakage due to climate policy, as long as no comparable efforts are undertaken in other major economies, without the share of allowances to be auctioned being reduced.
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 191 lõikes 2 on sätestatud, et liidu poliitika tugineb „saastaja maksab“ põhimõttele, ja sellest lähtudes nähakse direktiiviga 2003/87/EÜ ette üleminek teatud aja jooksul täielikule enampakkumisele.
The auction share should be expressed as a percentage figure in Directive 2003/87/EC to enhance planning certainty as regards investment decisions, to increase transparency and to render the overall system simpler and more easily understandable.
Täielikule enampakkumisele ülemineku ajutise edasilükkamise õigustatud ajendiks on süsinikdioksiidi lekke ärahoidmine ning LHÜde tasuta eraldamist tööstusele õigustab eesmärk kõrvaldada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemise tõelised ohud kolmandates riikides, kus tööstusele ei kohaldata võrreldavaid süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid, senikaua kui muud tähtsamad majandusriigid ei ole kohustunud võtma võrreldavaid kliimapoliitika meetmeid.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens and industries.
Üldreegliks jääb LHÜde müümine enampakkumisel, erandiks nende tasuta eraldamine.
Achieving this requires the continuation of ambitious climate action with the EU ETS as the cornerstone of the Union's climate policy, and also requires progress on the other aspects of the Energy Union.
See kujuneb liikmesriikide nimel enampakkumisele pandud LHÜde arvel, mille hulka kuuluvad uute osalejate jaoks reserveeritud, kuid eraldamata LHÜd, teatavates liikmesriikides elektritootmise moderniseerimiseks eraldatud LHÜd ja LHÜd, mis pannakse enampakkumisele hiljem, sest nad paigutatakse turustabiilsusreservi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814.
Implementing the ambition decided in the Union's 2030 climate and energy policy framework contributes to delivering a meaningful carbon price and continuing to stimulate cost-efficient greenhouse gas emission reductions.
Kõnealune osa peaks hõlmama innovatsiooni toetamiseks kasutatavat 75 miljonit LHÜd.
Avoiding carbon leakage justifies temporarily postponing full auctioning, and targeted free allocation of allowances to industry is justified in order to address genuine risks of increases in greenhouse gas emissions in third countries where industry is not subject to comparable carbon constraints, as long as comparable climate policy measures are not undertaken by other major economies.
Solidaarsuse, majanduskasvu ja omavahelise ühendatusega seotud põhjustel tuleks jaotada 10 % liikmesriikide poolt enampakkumisele pandavatest LHÜdest nende liikmesriikide vahel, kelle sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta turuhindades ei ületanud 2013. aastal 90 % liidu keskmisest, ning LHÜde ülejäänud osa tuleks jaotada kõikide liikmesriikide vahel tõendatud heitkoguste alusel.
The auctioning of allowances remains the general rule, with free allocation as the exception.
Kaotada tuleks kõnealusesse jaotusesse ajavahemikul 2013–2020 antava panuse kohta kehtestatud erand teatavatele liikmesriikidele, kus keskmine sissetulek inimese kohta on üle 20 % liidu keskmisest kõrgem.
The Commission's Impact Assessment specifies that the share of allowances to be auctioned is 57 % over the period from 2013 to 2020.
Tunnistades liidu ja liikmesriikide kliimapoliitika koostoimet, peaks liikmesriikidel olema võimalus tunnistada kehtetuks LHÜsid oma enampakkumise mahust, tulenevalt elektritootmisvõimsuse vähendamisest nende territooriumil.
In principle, that share should remain 57 %.
Et tagada käitajatele ja turuosalistele enampakkumisel müüdavate LHÜde koguse prognoositavus, peaks sellistel juhtudel LHÜde kehtetuks tunnistamise võimalus piirduma kogusega, mis vastab asjaomase käitise tõendatud heitkoguste keskmisele viie aasta jooksul enne selle sulgemist.
It is made up of allowances auctioned on behalf of Member States, including allowances set aside for new entrants but not allocated, allowances for modernising electricity generation in some Member States and allowances which are to be auctioned at a later point in time because of their placement in the market stability reserve established by Decision (EU) 2015/1814 of the European Parliament and of the Council.
Kuna kolmandate riikide meetmed ei paku tööstusele võrreldavaid heitkoguste vähendamise stiimuleid, tuleks liidu heitkoguste vähendamisest saadava keskkonnakasu säilitamiseks jätkata üleminekuperioodil LHÜde tasuta eraldamist selliste sektorite ja allsektorite käitistele, kus on süsinikdioksiidi lekke tõeline oht.
That share should include 75 million allowances used to support innovation.
ELi HKSi rakendamisel saadud kogemused on kinnitanud, et süsinikdioksiidi lekke oht sektorites ja allsektorites on erinev ning et LHÜde tasuta eraldamine on süsinikdioksiidi leket ära hoidnud.
In the event that demand for free allowances triggers the need to apply a uniform cross-sectoral correction factor before 2030, the share of allowances to be auctioned over the ten year period beginning on 1 January 2021 should be reduced by up to 3 % of the total quantity of allowances.
Kui mõnes sektoris ja allsektoris võib süsinikdioksiidi lekke ohtu pidada suuremaks, siis teised suudavad märgatava osa heitkoguseid katvatest LHÜde kuludest turuosa kaotamata tootehindadesse üle kanda, kandes ainult järelejäänud osa kuludest, mistõttu nendes on süsinikdioksiidi lekke oht väike.
For the purposes of solidarity, growth and interconnections, 10 % of the allowances to be auctioned by the Member States should be distributed among those Member States whose gross domestic product (GDP) per capita at market prices did not exceed 90 % of the Union average in 2013, and the rest of the allowances should be distributed among all Member States on the basis of verified emissions.
Komisjon peaks kindlaks tegema ja eristama asjaomaseid sektoreid nende kaubandusmahu ja heitemahukuse põhjal, et määratleda paremini süsinikdioksiidi lekke tõelise ohuga sektorid.
The derogation for certain Member States with an average level of income per capita more than 20 % higher than the Union average in relation to that distribution in the period from 2013 to 2020 should expire.
Kuigi sektorite ja allsektorite hindamine peaks toimuma neljakohalise numbriga väljendatud tegevusalade tasandil (NACE-4 kood), tuleks näha ette ka eriolukorrad, kus võib osutuda asjakohaseks võimalus taotleda hindamist kuue- või kaheksakohalisel tasandil (Prodcom).
Recognising the interaction between climate policies at Union and national level, Member States should have the possibility of cancelling allowances from their auction volume in the event of closures of electricity-generation capacity in their territory.
Selline võimalus peaks olema juhul, kui kuue- või kaheksakohalisel tasandil (Prodcom) on eelnevalt leitud, et sektorites ja allsektorites esineb süsinikdioksiidi lekke oht, võttes arvesse seda, et teatavad NACE koodid, eriti .99-ga lõppevad koodid, hõlmavad mitmesuguseid tegevusi, mida ei ole mujal klassifitseeritud.
To ensure predictability for operators and market participants with regard to the amount of auction allowances available, the possibility of cancelling allowances in such cases should be limited to an amount corresponding to the average verified emissions of the installation concerned over a period of five years preceding the closure.
Kui sektori või allsektori suhtes kohaldatakse rafineerimistehaste võrdlusalust ja muud tootepõhist võrdlusalust, tuleks seda asjaolu arvesse võtta, et vajaduse korral teha süsinikdioksiidi lekke ohu kvalitatiivne analüüs, eesmärgiga tagada nii rafineerimis- kui ka keemiatehastes toodetavate toodete puhul võrdsed tingimused.
To preserve the environmental benefit of emission reductions in the Union while actions by third countries do not provide comparable incentives to industry to reduce emissions, transitional free allocation should continue to installations in sectors and subsectors at genuine risk of carbon leakage.
Kui kaubandusmahu ja heitemahukuse kriteeriumidele tuginedes ületatakse künnis, mis on kindlaks määratud asjaomaste sektorite ja allsektorite võime põhjal kanda kulud üle tootehindadesse, tuleks sektorit või allsektorit pidada süsinikdioksiidi lekkest ohustatuks.
Experience gathered during the operation of the EU ETS has confirmed that sectors and subsectors are at risk of carbon leakage to varying degrees, and that free allocation has prevented carbon leakage.
Muudes sektorites ja allsektorites tuleks süsinikdioksiidi lekke ohtu pidada väikeseks või olematuks.
While some sectors and subsectors can be deemed to be at a higher risk of carbon leakage, others are able to pass on a considerable share of the costs of allowances to cover their emissions in product prices without losing market share, and only bear the remaining part of the costs so that they are at a low risk of carbon leakage.
Kui võetakse arvesse ka muude kui elektritootmissektorite ja -allsektorite võimet kanda kulud üle tootehindadesse, peaks see samuti vähendama juhuslikku kasumit.
The Commission should determine and differentiate the relevant sectors based on their trade intensity and their emissions intensity to better identify sectors at genuine risk of carbon leakage.
Kui direktiivi 2003/87/EÜ artikli 30 läbivaatamise tulemusel ei otsustata teisiti, tuleks pärast 2026. aastat vähendada nendele sektoritele ja allsektoritele, kus süsinikdioksiidi lekke ohtu peetakse väikeseks või olematuks (välja arvatud kaugküte), LHÜde tasuta eraldamist võrdsete koguste võrra, eesmärgiga 2030. aastal LHÜde tasuta eraldamine lõpetada.
While the assessment of sectors and subsectors should take place at a 4-digit level (NACE-4 code), specific circumstances should also be anticipated in which it may be appropriate to have the possibility of requesting an assessment at a 6-digit or an 8-digit level (Prodcom).
Alates 2013. aastast kohaldatavad LHÜde tasuta eraldamise võrdlusalused tuleks läbi vaadata, et vältida juhusliku kasumi saamist ja kajastada asjaomastes sektorites tehnoloogia arengut ajavahemikul 2007–2008 ja igal hilisemal ajavahemikul, mille jaoks määratakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt tasuta eraldatavad LHÜd.
Such possibility should exist where sectors and subsectors have previously been considered to be exposed to carbon leakage at a 6-digit or an 8-digit level (Prodcom), given that certain NACE codes, in particular those ending with .99, encompass heterogeneous activities ‘not elsewhere classified’ (‘n.e.c.’).
Kui andmete põhjal ilmneb, et aastane vähendamismäär on asjaomasel perioodil 2007.–2008. aasta võrdlusalusest väiksem kui 0,2 % või suurem kui 1,6 %, tuleks seonduvat võrdlusalust kohandada muu kui tegeliku paranemismäära võrra, et säilitada heitkoguste vähendamise stiimulid ja toetada asjakohaselt innovatsiooni.
Where a sector or subsector is subject to the refineries benchmark and another product benchmark, this circumstance should be taken into account so that, where relevant, a qualitative analysis of the risk of carbon leakage can be done to ensure a level playing field for products produced both in refineries and in chemical plants.
Käitistele LHÜde tasuta eraldamise tase tuleks viia paremasse vastavusse nende tegelike tootmistasemetega.
Where, based on the criteria of trade intensity and emissions intensity, a threshold determined by taking into account the respective possibility for sectors and subsectors concerned to pass on costs in product prices is exceeded, the sector or subsector should be deemed at risk of carbon leakage.
Selleks tuleks LHÜde eraldamist korrapäraselt sümmeetriliselt kohandada, et võtta arvesse tootmise asjaomast suurenemist ja vähenemist.
Taking into account the possibilities for sectors and subsectors outside of electricity generation to pass on costs through product prices should also reduce windfall profits.
Selleks et vältida eraldiste kohandamise süsteemiga manipuleerimist või selle kuritarvitamist ning tarbetut halduskoormust, võttes arvesse tootmises toimunud muutustest teatamisele kohaldatavat tähtaega ning pidades meeles vajadust tagada, et LHÜde eraldamise muudatused tehtaks tõhusal, mittediskrimineerival ja ühetaolisel viisil, tuleks asjaomaseks künniseks kehtestada 15 % ning seda tuleks hinnata kahe aasta libiseva keskmise alusel.
The benchmark values for free allocation applicable from 2013 onwards should be reviewed in order to avoid windfall profits and to reflect technological progress in the sectors concerned in the period between 2007-2008 and each later period for which free allocations are determined in accordance with Article 11(1) of Directive 2003/87/EC.
Oleks soovitatav, et liikmesriigid maksaksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega osalist hüvitist nende sektorite või allsektorite käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb suur süsinikdioksiidi lekke oht, sest kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulud kantakse üle elektrihindadesse, sealhulgas mis puudutab käitiste endi tarbitavat elektrit, mis on toodetud heitgaaside põletamise teel.
In order to reflect technological progress in the sectors concerned and adjust the benchmark values to the relevant period of allocation, provision should be made for the benchmark values for free allocations to installations, determined on the basis of data from the years 2007 and 2008, to be updated in line with observed improvement.
Püüdes kasutada kaudsete kulude hüvitamiseks mitte rohkem kui 25 % LHÜde enampakkumise tulust, hõlbustavad liikmesriigid tõenäoliselt nii ELi HKSi eesmärkide saavutamist kui ka siseturu terviklikkuse ja konkurentsitingimuste säilitamist.
For reasons of predictability, this should be done through applying a factor that represents the best assessment of progress across sectors, which should then take into account robust, objective and verified data from installations, considering the average performance of the 10 % most efficient installations, so that benchmark values reflect the actual rate of improvement.
Selleks et parandada läbipaistvust hüvitise maksmise määra osas, peaksid liikmesriigid andma üldsusele korrapäraselt aru kehtestatud meetmete ja hüvitise saajate kohta, tagades samas, et nõuetekohaselt võetakse arvesse teatava teabe konfidentsiaalsust ja sellest tulenevaid andmekaitsega seotud küsimusi.
Where the data shows an annual reduction of less than 0,2 % or more than 1,6 % of the 2007-2008 value over the relevant period, the related benchmark value should be adjusted with rates other than the actual rates of improvement to preserve emission reduction incentives and properly reward innovation.
Kui liikmesriik kasutab suurt osa oma enampakkumise tulust kaudsete kulude hüvitamiseks, on olemas suurenenud huvi avalikustada selle valiku põhjused.
For the period from 2021 to 2025, those benchmark values should be adjusted in respect of each year between 2008 and the middle of the period from 2021 to 2025 with either 0,2 % or 1,6 %, leading to an improvement of 3 % or 24 % respectively compared to the value applicable in the period from 2013 to 2020.
Komisjon peaks heitkoguste kaudsete kulude hüvitamist käsitlevate riigiabi suuniste läbivaatamisel kaaluma muu hulgas seda, millist kasu tooks liikmesriikide poolt määratavale hüvitisele ülemmäära kehtestamine.
For the period from 2026 to 2030, those benchmark values should be adjusted in the same way, leading to an improvement of 4 % or 32 % respectively compared to the value applicable in the period from 2013 to 2020.
Direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamisel tuleks kaaluda, kui tõhusad on olnud kõnealused finantsmeetmed kaudsetest kuludest põhjustatud märkimisväärse süsinikdioksiidi lekke ohu vältimisel, ning kaaluda meetmete edasise ühtlustamise võimalust, sealhulgas ühtlustatud mehhanismi.
To ensure a level playing field for the production of aromatics, hydrogen and syngas in refineries and chemical plants, the benchmark values for aromatics, hydrogen and syngas should continue to be aligned to the refineries benchmarks.
Avaliku sektori poolsetel kliimameetmete rahalistel vahenditel on tähtis roll ressursside kaasamisel ka pärast 2020. aastat.
The level of free allocation for installations should be better aligned with their actual production levels.
Seetõttu tuleks enampakkumise tulu kasutada ka kliimameetmete, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga kohanemise rahastamiseks haavatavates kolmandates riikides ja ennekõike vähim arenenud riikides, muu hulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel loodud Rohelise Kliimafondi kaudu.
To that end, allocations should be periodically adjusted in a symmetrical manner to take account of relevant increases and decreases in production.
Kliimameetmete rahastamiseks kaasatavate vahendite hulk sõltub veel riiklikult kindlaksmääratud panuste suurusest ja kvaliteedist, hilisematest investeerimiskavadest ja kliimamuutustega kohanemise ettevalmistamise protsessist liikmesriikides.
Data used in this context should be complete, consistent, independently verified and should present the same high level of accuracy and quality as the data used to determine the free allocation.
Kui pidada silmas vajalike poliitikameetmete ja investeeringute võimalikku sotsiaalset mõju, siis peaksid liikmesriigid kasutama enampakkumise tulu ka selleks, et anda panus õiglasse üleminekusse vähese CO2-heitega majandusele, edendades oskuste omandamist ja tööjõu ümbersuunamist töökohtade ümberpaigutamisest mõjutatud kogukondade ja piirkondadega peetava sotsiaalse dialoogi abil.