natgillin/translations-raw huggingface dataset:
LIQUEFIED PETROLEUM GASES (LPG)
Toorbensiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil.
LPG are light paraffinic hydrocarbons derived from the refinery processes, crude oil stabilisation and natural gas processing plants.
Toorbensiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 °C–210 °C või selle vahemiku osas.
They consist mainly of propane (C3H8) and butane (C4Hl0) or a combination of the two.
MOOTORIBENSIIN
They could also include propylene, butylene, isopropylene and isobutylene.
Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 °C–215 °C.
LPG are normally liquefied under pressure for transportation and storage.
Seda kasutatakse kütusena mootorsõidukite sädesüütega sisepõlemismootorites.
NAPHTHA
Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid ja oktaaniarvu tõstjaid, sh pliiühendeid.
Naphtha is a feedstock destined for either the petrochemical industry (e.g. ethylene manufacture or aromatics production) or for gasoline production by reforming or isomerisation within the refinery.
Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina.
Naphtha comprises material in the 30 °C and 210 °C distillation range or part of this range.
Mootoribensiin on liittoode, mis moodustub segatud biobensiinist (mootoribensiini segatud biobensiin) ja muust kui biobensiinist.
MOTOR GASOLINE
Segatud biobensiin (mootoribensiini segatud biobensiin)
Motor gasoline consists of a mixture of light hydrocarbons distilling between 35 °C and 215 °C.
Mootoribensiini segatud biobensiin.
It is used as a fuel for land based spark ignition engines.
Muu kui biobensiin
Motor gasoline may include additives, oxygenates and octane enhancers, including lead compounds.
Mootoribensiini ülejäänud osa – mootoribensiin, v.a sellesse segatud biobensiin (tavaliselt fossiilse päritoluga mootoribensiin).
Includes motor gasoline blending components (excluding additives/oxygenates), e.g. alkylates, isomerate, reformate, cracked gasoline destined for use as finished motor gasoline.
LENNUKIBENSIIN
Motor gasoline is a product aggregate equal to the sum of blended biogasoline (biogasoline in motor gasoline) and non-biogasoline.
Spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele ettenähtud mootoribensiin mootorile sobiva oktaaniarvuga; külmumispunkt – 60 °C ja destilleerimistemperatuur tavaliselt vahemikus 30 °C ja 180 °C.
Blended biogasoline (biogasoline in motor gasoline)
BENSIINI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS (TOORBENSIINI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS VÕI JP4)
Biogasoline that was blended in motor gasoline.
Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destilleerimistemperatuur on vahemikus 100 °C ja 250 °C.
Non-biogasoline
Valmistamiseks segatakse petrooleumi ja bensiini või toorbensiini nii, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25 % massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa.
The remaining part of motor gasoline — motor gasoline excluding blended biogasoline (this is mostly motor gasoline of fossil origin).
PETROOLEUMI TÜÜPI REAKTIIVKÜTUS
AVIATION GASOLINE
Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat.
Motor spirit prepared especially for aviation piston engines, with an octane number suited to the engine, a freezing point of – 60 °C and a distillation range usually within the limits of 30 °C and 180 °C.
Selle leekpunkt ja destilleerimise temperatuurivahemik (150 °C ja 300 °C; tavaliselt mitte üle 250 °C) on sama kui petrooleumil.
GASOLINE TYPE JET FUEL (NAPHTHA TYPE JET FUEL OR JP4)
Lisaks on sel eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on kindlaks määranud Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA).
This includes all light hydrocarbon oils for use in aviation turbine power units, distilling between 100 °C and 250 °C.
Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid.
They are obtained by blending kerosenes and gasoline or naphthas in such a way that the aromatic content does not exceed 25 % in volume, and the vapour pressure is between 13,7 kPa and 20,6 kPa.
Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus on liittoode, kuhu kuuluvad segatud lennuki biopetrool (petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool) ja muu kui lennuki biopetrool.
KEROSENE TYPE JET FUEL
Segatud lennuki biopetrool (petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool)
Distillate used for aviation turbine power units.
Petrooleumi tüüpi reaktiivkütusega segatud lennuki biopetrool.
It has the same distillation characteristics between 150 °C and 300 °C (generally not above 250 °C) and flash point as kerosene.
Muu kui lennuki biopetrool
In addition, it has particular specifications (such as freezing point) which are established by the International Air Transport Association).
Petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ülejäänud osa – petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, v.a sellega segatud lennuki biopetrool (tavaliselt fossiilse päritoluga petrooleumi tüüpi reaktiivkütus).
Includes kerosene blending components.
MUU PETROOLEUM
Kerosene type jet fuel is a product aggregate equal to the sum of blended bio jet kerosene (bio jet kerosene in kerosene type jet fuel) and non-bio jet kerosene.
Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordisektorit.
Blended bio jet kerosene (bio jet kerosene in kerosene type jet fuel)
Destilleerimistemperatuur on vahemikus 150 °C ja 300 °C.
Bio jet kerosene that was blended in kerosene type jet fuel.
GAASI- JA DIISLIÕLI (KÜTTEÕLI DESTILLAAT)
Non-bio jet kerosene
Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 °C ja 380 °C.
The remaining part of kerosene type jet fuel — kerosene type jet fuel excluding blended bio jet kerosene (this is mostly kerosene type jet fuel of fossil origin).
Siia kuuluvad segatavad komponendid.
OTHER KEROSENE
Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike.
Refined petroleum distillate used in sectors other than aircraft transport.
Siia kuulub diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod) kasutatav diisliõli.
It distils between 150 °C and 300 °C.
Siia kuulub tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 380 °C ja 540 °C ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses.
GAS/DIESEL OIL (DISTILLATE FUEL OIL)
Gaasi- ja diisliõli moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad segatud biodiislid (gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid) ja muud kui biodiislid.
Gas/diesel oil is primarily a medium distillate distilling between 180 °C and 380 °C.
Segatud biodiislid (gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid)
Includes blending components.
Gaasi- ja diisliõliga segatud biodiislid.
Several grades are available depending on uses.
Muu kui biodiisel
Gas/diesel oil includes on-road diesel oil for diesel compression ignition engines of cars and trucks.
Gaasi- ja diisliõli ülejäänud osa – gaasi- ja diisliõli, v.a segatud biodiislid (tavaliselt fossiilse päritoluga gaasi- ja diisliõlid).
Gas/diesel oil includes light heating oil for industrial and commercial uses, marine diesel and diesel used in rail traffic, other gas oil including heavy gas oils which distil between 380 °C and 540 °C and which are used as petrochemical feedstocks.
KÜTTEÕLI (RASKE KÜTTEÕLI)
Gas/diesel oil is a product aggregate equal to the sum of blended biodiesels (biodiesels in gas/diesel oil) and non-biodiesels.
Kõik (rasked) kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel).
Blended biodiesels (biodiesels in gas/diesel oil)
Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 °C.
Biodiesels that were blended in gas/diesel oil.
Leekpunkt on alati üle 50 °C ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l.
Non-biodiesels
Kütteõli on tootekogum, kuhu kuuluvad madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõlid.
The remaining part of gas/diesel oil — gas/diesel oil excluding blended biodiesels (this is mostly gas/diesel oil of fossil origin).
Madala väävlisisaldusega kütteõli
FUEL OIL (HEAVY FUEL OIL)
Kütteõli väävlisisaldusega alla 1 %.
All residual (heavy) fuel oils (including those obtained by blending).
Kõrge väävlisisaldusega kütteõli
Kinematic viscosity is above 10 cSt at 80 °C.
Kütteõli väävlisisaldusega 1 % või rohkem.
The flash point is always above 50 °C and density is always more than 0,90 kg/l.
LAKIBENSIIN JA TÖÖSTUSBENSIIN
Fuel oil is a product aggregate equal to the sum of low sulphur fuel oil and high sulphur fuel oil.
Lakibensiin ja tööstusbensiin on rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad toorbensiini/petrooleumi omadega.
Low sulphur fuel oil (LSFO)
Siia kuuluvad tööstusbensiin (SBP): kerged õlid, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 °C–200 °C; on seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust; sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 °C) ning lakibensiin, mis on tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 °C ja mille destilleerimistemperatuuri vahemik on 135 °C–200 °C.
Fuel oil with sulphur content lower than 1 %.
MÄÄRDEAINED
High sulphur fuel oil (HSFO)
Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamiselt laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks.
Fuel oil with sulphur content of 1 % or higher.
Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides.
WHITE SPIRIT AND SBP
BITUUMEN
White Spirit and SBP are defined as refined distillate intermediates with a distillation in the naphtha/kerosene range.
Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel.
They include industrial spirit (also called SBP; light oils distilling between 30 °C and 200 °C in 7 or 8 grades of industrial spirit, depending on the position of the cut in the distillation range — the grades are defined according to the temperature difference between the 5 % volume and 90 % volume distillation points, which is not more than 60 °C) and white spirits (industrial spirit with a flash point above 30 °C and the distillation range is 135 °C to 200 °C).
Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina.
LUBRICANTS
Siia kuuluvad vedelikfaasis ja pehmendatud bituumen.
Hydrocarbons produced from distillate by product; they are mainly used to reduce friction between bearing surfaces.
PARAFIINVAHAD
Includes all finished grades of lubricating oil, from spindle oil to cylinder oil, and those used in greases, motor oils and all grades of lubricating oil base stocks.
Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud.
BITUMEN
Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid.
Solid, semi-solid or viscous hydrocarbon with a colloidal structure, being brown to black in colour, obtained as a residue in the distillation of crude oil, by vacuum distillation of oil residues from atmospheric distillation.
Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev.
Bitumen is often referred to as asphalt and is primarily used for construction of roads and for roofing material.
Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 °C.
Includes fluidised and cut back bitumen.
NAFTAKOKS
PARAFFIN WAXES
Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine.
These are saturated aliphatic hydrocarbons.
See koosneb põhiliselt süsinikust (90–95 %) ja on madala tuhasisaldusega.
These waxes are residues extracted when dewaxing lubricant oils.
Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks.
They have a crystalline structure which is more-or-less fine according to the grade.
Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks.
Their main characteristics are as follows: they are colourless, odourless and translucent, with a melting point above 45 °C.
Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena.
PETROLEUM COKE
MUUD TOOTED
Black solid by-product, obtained mainly by cracking and carbonising petroleum derived feedstock, vacuum bottoms, tar and pitches in processes such as delayed coking or fluid coking.
Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel.
It consists mainly of carbon (90 to 95 %) and has a low ash content.
Siia kuuluvad rafineerimistehastes toodetud aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks propüleen).
It is used as a feedstock in coke ovens for the steel industry, for heating purposes, for electrode manufacture and for production of chemicals.
Taastuvkütused ja jäätmed
The two most important qualities are ‘green coke’ and ‘calcinated coke’.
HÜDROENERGIA
Includes ‘catalyst coke’ deposited on the catalyst during refining processes; this coke is not recoverable and is usually burned as refinery fuel.
Vee potentsiaalne ja kineetiline energia, mis on muundatud hüdroelektrijaamades elektrienergiaks.
OTHER PRODUCTS
Hüdroenergia on tootekogum, kuhu kuulub puhtalt hüdroelektrijaamade, kombineeritud hüdroelektrijaamade ja puhtalt pumpelektrijaamade toodang.
All other products not specifically mentioned above, for example: tar and sulphur.
Kombineeritud hüdroelektrijaamad
Includes aromatics (e.g. BTX or benzene, toluene and xylene) and olefins (e.g. propylene) produced within refineries.
Hüdroelektrijaamad, mis kasutavad ainult otsest vee looduslikku sissevoolu ja millel puudub pumpelektrijaamade (vee ülespumpamise) võimekus.
Renewables and waste
Puhtalt pumpelektrijaamad
HYDRO
Hüdroelektrijaamad, mis kasutavad vee looduslikku sissevoolu ülemisse reservuaari, kus kõiki seadmeid või osa nendest saab kasutada vee ülespoole pumpamiseks; elektritootmine põhineb nii vee looduslikul sissevoolul kui ka varem ülespoole pumbatud veel.
Potential and kinetic energy of water converted into electricity in hydroelectric plants.
Geotermaalenergia
Hydro is a product aggregate equal to the sum of pure hydro plants, mixed hydro plants and pure pumped storage plants.
Hüdroelektrijaamad, kus puudub vee looduslik sissevool ülemisse reservuaari; suurem osa elektri tootmiseks kasutatavast veest on varem ülespoole pumbatud vesi; v.a vihmaveest ja lumest saadud vesi.
Pure hydro plants
GEOTERMAALENERGIA
Hydro plants that only use direct natural water inflow and have no capacity for hydro pump storage (pumping water uphill).
Maakoorest eralduvast soojusest saadud energia, tavaliselt kuuma vee või auru vormis; v.a maasoojuspumbaga salvestatud ümbritseva keskkonna soojus.
Mixed hydro plants
Geotermaalenergia tootmine põhineb soojussisalduse erinevusel tootmispuuraugust väljatava vedeliku ja lõpptulemusena kasutatava vedeliku vahel.
Hydro plants with natural water inflow into an upper reservoir where part or all equipment can be used for pumping water uphill; the electricity generated is a consequence of both natural water inflow and water previously pumped uphill.
PÄIKESEENERGIA
Pure pumped storage plants
Päikeseenergia on fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia ja päikese soojusenergia summa.
Hydro plants with no natural water inflow into the upper reservoir; the vast majority of water that generates electricity was previously pumped uphill; excluding the rainfall and snowfall.
Fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia
GEOTHERMAL
Päikesevalguse muundamine elektriks päikesepaneelide abil, mis päikesevalguses toodavad elektrit.
Energy available as heat emitted from within the earth's crust, usually in the form of hot water or steam; excluding ambient heat captured by ground source heat pumps.
Deklareerida tuleb kogu toodetud elekter (k.a väikesemahuline tootmine ja võrguvälised seadmed).
Geothermal energy production is the difference between the enthalpy of the fluid produced in the production borehole and that of the fluid eventually disposed of.
Päikese soojusenergia
SOLAR
Päikesekiirgusest saadav soojus (päikesevalgus), mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.
Solar is a product aggregate equal to the sum of solar photovoltaic and solar thermal.
Siia kuuluvad näiteks päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad ja aktiivsed süsteemid sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või ruumide soojendamiseks.
Solar photovoltaic
Antud juhul toodetakse energiat soojusest, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st esialgne päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod.
Sunlight converted into electricity by the use of solar cells which exposed to light will generate electricity.
Siia ei kuulu passiivsete süsteemide salvestatud päikeseenergia, mida kasutatakse ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks; siia kuulub ainult aktiivsete süsteemidega seotud päikeseenergia.
All electricity produced is to be reported (including small-scale production and off-grid installations).
LOODETE, LAINETE JA OOKEANI ENERGIA
Solar thermal
Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.
Heat from solar radiation (sunlight) exploited for useful energy purposes.
TUULENERGIA
By the way of example, this includes solar thermal-electric plants and active systems for the production of sanitary hot water or for space heating of buildings.
Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks.
This energy production is the heat available to the heat transfer medium, i.e. the incident solar energy less the optical and collectors losses.
Tuuleenergia on maismaa ja avamere tuuleenergia summa.
Solar energy captured by passive systems for heating, cooling and lighting of buildings is not to be included; only solar energy in relation to the active systems is to be included.
Maismaa tuuleenergia
TIDE, WAVE, OCEAN
Tuuleenergia tootmine maismaal (maismaa, k.a järved ja muud siseveekogud).
Mechanical energy derived from tidal movement, wave motion or ocean current and exploited for electricity generation.
Avamere tuuleenergia
WIND
Tuuleenergia tootmine avamerel (nt meri, ookean ja tehissaared).
Kinetic energy of wind exploited for electricity generation in wind turbines.
Seoses tuuleenergia tootmisega avamerel väljaspool asjaomase territooriumi territoriaalvett võetakse arvesse kõiki asjaomase riigi majandusvööndis asuvaid rajatisi.
Wind is a product aggregate equal to the sum of on-shore wind and off-shore wind.
TÖÖSTUSJÄÄTMED (TAASTUMATU OSA)
On-shore wind
Deklareeritakse taastumatud tööstusjäätmed, mis põletatakse otse eriseadmetes otstarbekohase energiakasutuse eesmärgil.
Production of electricity by wind in locations on-shore (inland, including lakes and other bodies of water located inland).
Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.
Off-shore wind
Siia ei kuulu jäätmed, mis põletatakse ilma energia taaskasutamiseta.
Production of electricity in locations off-shore (e.g. sea, ocean and artificial islands).
Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida kategoorias „Biokütused“, mis iseloomustab neid kõige paremini.
In relation to off-shore wind production outside of the territorial waters of the concerned territory, all installations located in the exclusive economic zone of a country shall be taken into account.
OLMEJÄÄTMED
INDUSTRIAL WASTE (NON-RENEWABLE PORTION)
Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed (üldiselt kõik kodumajapidamisjäätmetele sarnased jäätmed), mis põletatakse eriseadmetes otstarbekohase energiakasutuse eesmärgil.
Report wastes of industrial non-renewable origin combusted directly at specific installations for meaningful energy purposes.
Olmejäätmed on tootekogum, kuhu kuuluvad taastuvad ja taastumatud olmejäätmed.
The quantity of fuel used should be reported on a net calorific value basis.
Taastuvad olmejäätmed
Waste incinerated without any energy recovery is excluded.
Bioloogilise päritoluga olmejäätmed.
The renewable portion of industrial waste should be reported in the biofuels category that best describes them.
Taastumatud olmejäätmed
MUNICIPAL WASTE
Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed.
Wastes produced by households, hospitals and the tertiary sector (in general all waste that resembles household waste) combusted directly at specific installations for meaningful energy purposes.
BIOKÜTUSED
Municipal waste is a product aggregate equal to the sum of renewable municipal waste and non-renewable municipal waste.
Biokütused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad tahked biokütused, biogaas ja vedelad biokütused.
Renewable municipal waste
Energiastatistika kohaldamisalast jäetakse välja biokütused, mida kasutatakse muul otstarbel kui energia saamiseks (nt ehituses ja mööblivalmistamises kasutatud puit, mootorites kasutatav biomäärdeaine ja teekatteks kasutatav biobituumen).
The portion of municipal waste which is of biological origin.
Tahked biokütused
Non-renewable municipal waste
Hõlmab bioloogilise päritoluga tahkeid orgaanilisi mittefossiilseid materjale (nimetatakse ka „biomassiks“), mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel.
The portion of municipal waste which is of non-biological origin.
Tahked biokütused moodustavad tootekogumi, kuhu kuuluvad puusüsi, küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused, mustleelis, suhkruroo pressimise jäätmed, loomsed jäätmed, muu taimne materjal ja taimsed jäägid ning taastuvad tööstusjäätmed.
BIOFUELS
Puusüsi
Biofuels is a product aggregate equal to the sum of solid biofuels, biogas and liquid biofuels.
Puusüsi on tahkest biokütusest toodetud kütus – puidu ja muu taimset päritolu materjali kuivutmisel ja pürolüüsil saadud tahke jääkaine.
Biofuels used for non-energy purposes are excluded from the scope of energy statistics (for example wood used for construction or as furniture, biolubricant for engine lubrication and biobitumen used for road surface).
Küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused
Solid biofuels
Küttepuit (palgid, hagu, pelletid või laastud), mis on saadud loodusmetsast, majandatud metsast või eraldi kasvavatelt puudelt.
Covers solid organic, non-fossil material of biological origin (also known as biomass) which may be used as fuel for heat production or electricity generation.
Siia kuuluvad küttena kasutatavad puidujäägid, milles on säilinud puidu algne koostis, samuti puitpelletid.
Solid biofuels is a product aggregate equal to the sum of charcoal, fuelwood, wood residues and by-products, black liquor, bagasse, animal waste, other vegetal materials and residuals and renewable fraction of industrial waste.
Välja on jäetud puusüsi ja must leelis.
Charcoal
Puitpelletid
Charcoal is a manufactured fuel from solid biofuels — the solid residue of the destructive distillation and pyrolysis of wood and other vegetal material.
Puitpelletid on silindrilise kujuga toode, mis on saadud puidujääkide pressimise teel.
Fuelwood, wood residues and by-products
Mustleelis
Fuelwood or firewood (in log, brushwood, pellet or chip form) obtained from natural or managed forests or isolated trees.
Energia kasutatud leeliselisest vedelikust, mis saadakse keedunõust paberivalmistamiseks vajaliku okaspuidukiu tootmise ajal.
Included are wood residues used as fuel and in which the original composition of wood is retained; wood pellets are included.
Suhkruroo pressimise jäätmed
Charcoal and black liquor are excluded.
Kütus, mis saadakse kiududest, mis jäävad pärast suhkrumahla ekstraheerimist suhkruroo töötlemise protsessis järele.
Wood pellets
Loomsed jäätmed
Wood pellets are a cylindrical product which has been agglomerated from wood residues by compression.
Energia loomade eritistest ning liha- ja kalajäätmetest, mida kuivanuna kasutatakse kütusena ilma täiendava töötlemiseta.