natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Concerning domestic prices of the analogue country producer adjustments were made for domestic transportation costs and packing costs ([2 %-4 %] of the invoice value) and commissions [0,5 %-1,5 %].
Seoses eksportmüügi toetustega kritiseeris üks huvitatud isik alusmääruse artikli 18 kasutamist ja tegi ettepaneku lähtuda läbivaatamistaotluses esitatud hinnangu asemel võrdlusriigi tootja saadud toetustest.
As regards export prices, the ex-works factory value was determined by deducting from the CIF price at Union border the percentage for transport, insurance, handling and other allowances, as estimated in the request for review (12,98 %).
See väljapakutud meetod ei tundu siiski olevat sobiv, kuna võrdlusriigi tootja teatatud toetused on seotud müügiga USA siseturul ega ole asjakohased, et hinnata toetusi eksportimisel Hiinast liitu.
With respect to the allowances for export sales, one interested party criticised the application of Article 18 of the basic Regulation and suggested that the allowances from the analogue country producer should be used instead of the estimate contained in the request for review.
Seepärast lähtub komisjon muu usaldusväärse teabe puudumisel eksportmüügi toetustest, mis olid esitatud taotluses.
However, this suggested method does not seem to be appropriate as the allowances reported by the analogue country producer refer to domestic sales in the USA and they have no relevance for the estimation of export allowances from the PRC to the Union.
Dumpingumarginaal
Therefore, in the absence of other reliable information, the Commission relies on the estimate for export sales allowances provided in the request.
Eespool kirjeldatud viisil saadi dumpingumarginaaliks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 54,4 %.
Dumping margin
Hoolimata märkimisväärsest erinevusest esialgse uurimisega kindlaks tehtud dumpingumarginaali ja käesoleva analüüsi käigus välja selgitatud dumpingumarginaali vahel, ei leidu ühtki märki sellest, et Hiina tootjad oleksid oma ekspordikäitumist muutnud.
On the basis of above, the dumping margin expressed as a percentage of the free-at-Union-frontier price, before duty, was found to be 54,4 %.
Vastupidi, erinevus on tõenäoliselt põhjustatud eeskätt sellest, et üksikasjalikku analüüsi ei ole võimalik teha tooteliikide kaupa (kuna Hiina eksportivad tootjad on hoidunud koostööst).
Notwithstanding the significant difference between the dumping margin found in the original investigation and the one resulting from the current analysis, there has been no indication of a change in the exporting behaviour from the Chinese producers.
Järeldus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumpingu kohta
On the contrary, it is plausible that the reason for the difference could mainly be found in the impossibility (due to the lack of cooperation from Chinese exporting producers) to perform a detailed analysis by product type.
Komisjon leidis, et Hiina eksportivad tootjad jätkasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse toote eksportimist liitu dumpinguhinnaga.
Conclusion on dumping in the review investigation period
Tõendid dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
The Commission found that Chinese exporting producers continued to export the product concerned to the Union at dumped prices during the review investigation period.
Edasi analüüsis komisjon, kas meetmete aegumise korral oleks tõenäoline dumpingu jätkumine.
Evidence of likelihood of continuation of dumping
Seda tehes vaatles komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda Hiina siseturul ning liidu turu atraktiivsust.
The Commission further analysed whether there was a likelihood of continuation of dumping should the measures lapse.
Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus
When doing so, it looked into the Chinese production capacity and spare capacity, the behaviour of Chinese exporters on other markets, the situation on the domestic market of China and the attractiveness of the Union market.
Vaba tootmisvõimsuse kindlaksmääramist Hiinas raskendab Hiina eksportivate tootjate hoidumine koostööst.
Production and spare capacity in the PRC
Et koguda võimalikult suur kogus teavet, küsis komisjon teavet kahelt Hiina eksportijate ühenduselt (Hiina rahvusvahelise kaubanduse kojalt ning Hiina kaubanduskojalt, mis keskendub tekstiilide impordile ja ekspordile), kelle liikmete arvele langeb enam kui pool Hiina hinnangulisest tootmisvõimsusest.
The determination of spare capacity in China suffers from the lack of cooperation of Chinese exporting producers.
Kõnealused ühendused saatsid üksikasjaliku vastuse, mida aga ei olnud eksportivate tootjate koostööst hoidumise tõttu võimalik kontrollida.
In order to collect the largest amount of information possible, the Commission requested information from two Chinese exporters' associations (the China Chamber of International Commerce, ‘CCOIC’, and the China Chamber of Commerce for import and export of textiles, ‘CCCT’), whose members account for more than half of the Chinese estimated production capacity.
Järgmistes lõikudes on esitatud saadud teave ja võrreldud seda muu olemasoleva teabega (mis on pärit läbivaatamistaotlusest ja muudest kättesaadavatest allikatest) [10].
These associations sent a detailed reply, which however could not be verified due to the lack of cooperation from the exporting producers.
Nimetatud eksportijate ühenduste andmetel kasvas vaba tootmisvõimsus Hiinas ajavahemikul 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vaid veidi: hinnangute kohaselt 150000 – 250000 tonnilt 2012. aastal 200000 – 300000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
The following paragraphs expose the information provided, and compare it with the other available information (from the review request and other available sources [10]).
Komisjoni talitused tegid kättesaadava teabe põhjal ka üksikasjalikud vaba tootmisvõimsuse arvutused.
According to CCOIC-CCCT, the spare capacity in China presented only a limited increase in the period 2012-RIP and could be estimated as evolving from a starting level of 150000-250000 metric tons (MT) in 2012 to a level of 200000-300000 MT in the review investigation period.
Nende arvutuste põhielemendid on (i) Hiina tootjate ülesseatud võimsus; (ii) sisenõudlus; (iii) eksport teistesse riikidesse.
The Commission services also performed a detailed spare capacity calculation on the basis of other available information.
Hiina sisetarbimise puhul tundub, et kõik huvitatud isikud on nõus taotluses esitatud andmetega.
The main elements of this calculation are (i) installed capacity of Chinese producers; (ii) domestic demand; (iii) exports to other countries.
Neis andmetes prognoositakse Hiina sisenõudluse kasvu vaatlusalusel perioodil (+ 20 % ehk ligikaudu 900000 tonnilt 2012. aastal ligikaudu 1150000 tonnini 2015. aastal).
Concerning the Chinese domestic consumption, all interested parties seem to agree on the data contained in the request.
Hiina ekspordiandmetest võttis komisjon arvesse ekspordistatistikat, mis viitas 47 % kasvule ajavahemikul 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
These data project a growth of domestic demand in China in the period considered (+ 20 %, from around 900000 MT in 2012 to around 1150000 MT in 2015).
Lõpetuseks, mis puudutab hinnangut Hiina tootmisvõimsuse kohta, siis vastavalt kaebuse esitaja taotlusele, milles on viidatud asjaomases valdkonnas tehtud rahvusvaheliselt tunnustatud uuringule, [11] suurenes Hiina tootmisvõimsus enam kui 1600000 tonnilt 2012. aastal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2400000 tonnile.
Concerning Chinese export data, the Commission considered the Chinese export statistics, showing a growth of 47 % in the period 2012-RIP.
Tabel 1
Finally, concerning the estimate of Chinese production capacity, according to the complainant's request, which refers to an internationally recognised sector study [11], the Chinese capacity started at more than 1600000 MT in 2012 and reached around 2400000 MT in the review investigation period.
(tuhandetes tonnides)
(in 1000 MT)
Hiina tootmisvõimsus [12]
RIP
Sisenõudlus [12]
Chinese capacity [12]
Eksport [14]
Domestic demand [12]
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
Exports [14]
Vaba tootmisvõimsus
Capacity utilisation (%)
Nende arvutuste põhjal hinnati Hiina tootjate vabaks tootmisvõimsuseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 800000 tonni, mis oli seitse korda suurem kui kogu olemasolev ELi turg [15] ja ligi üheksa korda suurem ELi tootjate tootmismahust (hinnangute kohaselt 92461 tonni).
Spare capacity
Kokkuvõttes on põhjust uskuda, et nimetatud Hiina eksportijate ühenduste hinnang tootmisvõimsuse kohta oli liiga konservatiivne.
On the basis of this calculation, the spare capacity of the Chinese producers was estimated at more than 800000 MT in the review investigation period, i.e. about seven times the total available EU market [15] and almost nine times the production volumes from EU producers (estimated at 92461 MT).
Eriti võrreldes kõnealuseid uuringuid hinnangutega Hiina sisenõudluse ja ekspordi kohta, tuleb tootmisvõimsuse rakendamise määraks 2012. ja 2013. aastal enam kui 90 %, mis tähendab, et tootmisvõimsust nendel aastatel on kõvasti alahinnatud.
In conclusion, there are reasons to believe that the capacity estimation proposed by CCOIC and CCCT would be too conservative.
Igal juhul – ka selle arvutusega nõustudes – ulatuks Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus ikkagi 200000 – 300000 tonnini, mis on sama suur või suurem kui kogu Euroopa turg (umbes 217000 tonni, millest 98000 tonni on juba kaetud Hiina toodetega).
In particular, when compared with estimates of Chinese domestic demand and exports, these studies would lead to a capacity utilisation rate above 90 % for the years 2012 and 2013, which suggests that the production capacity for those years has been largely underestimated.
Tootmisvõimsuse arvutuste puhul, mille esitasid Hiina eksportijate ühendused, viisid samad seosed järelduseni, et nende hinnang tootmisvõimsuse kohta oli liiga konservatiivne.
In any case, also accepting this calculation, the existing spare capacity of Chinese producers would still amount to 200000-300000 MT, which is equal or higher than the total size of the European market (around 217000 MT, of which around 98000 MT already served by Chinese products).
Kõnealuste ühenduste meelest tulnuks kontrollitud andmete puudumise tõttu pidada nii nende hinnangut kui ka sõltumatut uuringut võrdselt ebausaldusväärseks.
With respect to the calculation of capacity proposed by CCOIC and CCCT, the same associations contested the conclusion that their capacity estimation would be too conservative.
Samas tundus, et eksportijate ühenduste esitatud hinnangus oli üle hinnatud nii sõltumatus uuringus esitatud andmeid kui ka teadaolevaid ja vaidlustamata andmeid, mis käsitlesid näiteks Hiina sisetarbimist ja eksporti.
In their view, in the absence of verified data both their estimate and the independent study should be considered as ‘equally unreliable’.
Näiteks hindasid Hiina eksportijate ühendused 2012. aasta tegeliku toodangu suuruseks 1000000 tonni.
However, the estimate supplied by CCOIC and CCCT did not appear overestimated only with respect to the data contained in the independent study, but also to known or uncontested data such as domestic Chinese consumption and Chinese exports.
Samas ulatusid Hiina sisetarbimine (vastavalt andmetele, mida kõnealused ühendused ei vaidlustanud) ja eksport (Hiina ekspordiandmebaasi andmetel) tol aastal kokku 1151000 tonnini, mis on 15,1 % suurem hinnangus esitatud tootmisnäitajast.
For example, with respect to the year 2012, the Chinese associations estimated a Chinese actual production of 1000000 MT.
Seepärast tundub, et kahe ühenduse esitatud andmed on siinkohal liiga tagasihoidlikud, sest teatatud tootmisnäitajad ei kinnita tarbimise kohta tehtud arvutusi.
However, for that year, the sum of Chinese domestic consumption (a data which is not contested by the associations) and export volumes (as extracted from the Chinese export database) amounted to 1151000 MT, i.e. 15,1 % higher than the estimated production figure.
Pealegi, kui Hiina eksportijate ühenduste kogutud andmed esindavad vaid laias laastus poolt Hiina tootjatest, siis sõltumatu uuringu esitas kolmekümneaastase kogemusega konsultatsioonifirma, kes koostab oma klientidele professionaalseid kiudude turgu käsitlevaid prognoose ja hinnanguid.
Therefore, in this case, the data provided by the two associations appears overly conservative as the reported production figures do not allow to sustain the calculated consumption.
Seepärast, võttes arvesse nii andmete allikat kui ka usaldusväärsust (samuti võrreldes sõltumatus uuringus [16] esitatuga), ei ole vaja muuta järeldust, mille kohaselt olid Hiina eksportijate ühenduste esitatud arvutused vaba tootmisvõimsuse kohta liiga tagasihoidlikud.
Moreover, while the data collected by the Chinese associations represents only roughly half of the producers in China, the independent study was supplied by a consultancy company with 30 years of experience in the field, which professionally provides its subscribers with forecasts and estimates on the fibres market.
Sellegipoolest tuleks märkida, et isegi esitatud arvutustega nõustudes ei muutu järeldus vaba tootmisvõimsuse kohta, nagu on kirjeldatud järgmises põhjenduses.
Therefore, taking into account both the source of the data and the reliability of the same (also compared with what was indicated by an independent study [16]), it is not necessary to change the conclusion according to which the spare capacity calculation provided by the Chinese association would be too conservative.
Eespool kirjeldatud arvutuste põhjal on Hiina vaba tootmisvõimsus vaieldamatult tohutu ning selle ulatus on (sõltuvalt hinnangust) 92 % – 138 % kuni ligikaudu 385 % liidu turust.
Nonetheless, it should be mentioned that even accepting the proposed calculation, as described in the following paragraph, the conclusion on spare capacity would not change.
Kui võrrelda Hiina vaba tootmisvõimsust liidu turu selle osaga, mis ei ole veel Hiina toodetega kaetud, jääb kõnealune näitaja vahemikku 168 % – 252 % kuni ligikaudu 700 %.
Therefore, on the basis of the calculations exposed above, it appears undeniable that the Chinese spare capacity is enormous and ranges (depending on the estimates) from a size representing 92-138 % of the size of the Union market, to around 385 %.
Lõpetuseks, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustab Hiina vaba tootmisvõimsus 216 % – 324 % kuni 904 % vaatlusaluse toote toodangust liidus.
If we compare the Chinese spare capacity to the part of Union market which is not yet served by Chinese products, it ranges from around 168-252 % to around 700 %.
Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et Euroopa turu suurust silmas pidades on Hiina tootjate käsutuses tohutu vaba tootmisvõimsus.
Finally, the Chinese spare capacity represents from 216-324 % to 904 % of the Union production of the product under investigation in the review investigation period.
Liidu turu atraktiivsus
Therefore, the Commission concluded that Chinese producers dispose of enormous spare capacity, if compared to the size of the European market.
Hiina ekspordib vaatlusalust toodet märkimisväärsetes kogustes muudesse kolmandatesse riikidesse kui Euroopa Liit, eelkõige USAsse, Korea Vabariiki, Brasiiliasse, Indiasse ja Türki.
Attractiveness of the Union market
Võrreldes keskmiseid hindu kilogrammi kohta, ilmnes, et keskmine hind eksporditurgudel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vastavuses keskmise hinnaga müümisel liitu või jäi sellest allapoole.
China exports significant quantities of the product concerned to third countries other than the Union, in particular to the USA, the Republic of Korea, Brazil, India and Turkey.
Kui USA turul (ekspordimahu poolest ELi järel suuruselt teine turg) jäi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi allapoole hinda Euroopas (1,85 USA dollarit kg kohta vs. 1,89 USA dollarit kg kohta), siis Korea Vabariigi turul (suuruselt kolmas vaatlusaluse toote eksporditurg) oli keskmine hind märkimisväärselt madalam (1,58 USA dollarit kg kohta, st umbes 16 % madalam kui hind ELis).
Comparison on average price levels per kg showed that the average price on the main export markets in the review investigation period was in line or below the average sale price to the Union.
Nende järeldustega seoses väitis üks huvitatud isik, et on olemas kolm olulist Hiina kaupade eksporditurgu, kus keskmised hinnad on liidu turule eksportimisel kasutatavatest hindadest kõrgemad, nimelt Kanada (1,90 USA dollarit kg kohta), Indoneesia (2,07 USA dollarit kg kohta) ja Brasiilia (1,95 USA dollarit kg kohta).
In the USA market (second to the EU in exported volumes), the average price in the RIP is slightly below the European one (1,85 USD/kg v 1,89 USD/kg), while in the Korean market (third export market for the product concerned after the EU and USA) the average price is significantly lower (1,58 USD per kg, i.e. around 16 % lower than EU prices).
Selle väitega seoses tuleks kõigepealt juhtida tähelepanu sellele, et erinevus hindades on võrdlemisi väike (+ 0,5 kuni + 9,4 %).
With respect to these findings, one interested party claimed that there are three significant export markets of Chinese goods where the average prices are above the prices to the Union market, namely Canada (1,90 USD/kg), Indonesia (2,07 USD/kg) and Brazil (1,95 USD/kg).
Peale selle on eksport nimetatud turgudele võrdlemisi piiratud võrreldes ekspordiga Euroopasse.
With respect to this claim, it should be firstly noticed that the difference in prices is relatively small (from + 0,5 % to + 9,4 %); moreover, the size of the exports on those markets is rather limited if compared to the exports to Europe.
Kui liidu turg võttis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastu 30,3 % Hiina koguekspordist, siis Kanada puhul oli see näitaja vaid 3,1 % ja Brasiilia puhul 5,1 %.
Indeed, while the Union market absorbed 30,3 % of Chinese exports in the RIP, Canada represents only 3,1 % of the total and Brazil 5,1 %.
Lisaks moodustas eksport Indoneesiasse ehk riiki, kus hinnaerinevus oli suurim (+ 9,4 %), vaid 2 % Hiina koguekspordist, mistõttu saab selle riigi hindade põhjal teha vaid piiratud järeldusi.
In addition to this, Indonesia, which is the country which highlights the highest difference in prices (+ 9,4 %), only represents 2 % of the Chinese exports, therefore the conclusions which can be taken from its prices are limited.
Pealegi ei nimeta huvitatud isik nelja ülejäänut sarnase impordimahuga eksporditurgu, milleks on India (5,6 %), Türgi (4,3 %), Taiwan (2,4 %) ja Lõuna-Aafrika Vabariik (2,3 %).
Moreover, the interested party does not mention four other export markets presenting similar volumes of imports, i.e. India (5,6 %), Turkey (4,3 %), Taiwan (2,4 %), South Africa (2,3 %).
Kõikides neis riikides olid keskmised hinnad 4 % – 12 % madalamad kui liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud hinnad.
In all these countries the average prices were below the ones reported in the Union during the RIP, by percentages ranging from around 4 % to above 12 %.
Seepärast ei olnud esitatud tõendid piisavad, et muuta järeldust liidu turu atraktiivsuse kohta hindade vaatenurgast.
Therefore, the evidence provided was not sufficient to change the conclusion with respect to the attractiveness of the Union market in terms of prices.
Kuigi seda võrdlust ei saa pidada tootevalikut käsitleva teabe puudumise tõttu lõplikuks, tundub hindade tase peamisel eksporditurul viitavat sellele, et dumping võib olla struktuurne ja omane ka teistele Hiina kaupade sihtturgudele.
Although this comparison cannot be considered to be conclusive due to the lack of information on the product type mix, the level of the prices on the main export market seems to indicate that the existence of dumping practices could be structural and common also to other main markets of destination of the Chinese goods.
Peamised tõendid dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta ilmnevad siiski Hiinast ELi suunatud ekspordi mahu vaatlemisel.
The main evidence of the likelihood of continuation of dumping is, however, when Chinese export volumes to the EU are considered.
Eksportmüügi arengust ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on näha, et Hiina tootjate eksport suurenes 47 %.
Indeed, the evolution of export sales in the period 2012-RIP shows that the export of Chinese producers increased by 47 %.
See peab paika isegi juhul, kui jätta analüüsist välja nende kahe eksportija müük, kelle puhul esialgses uurimises dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes seepärast ei kohaldata kõnealuseid dumpinguvastaseid meetmeid.
This holds true even when the analysis excludes the sales of the two exporters which were found not to be dumping in the original investigation and therefore they are not subject to the current anti-dumping measures.
Tõepoolest, ülejäänud äriühingute eksportmüük järgis sama suundumust (+ 48 %).
Indeed, export sales of the remaining companies in the same period followed a similar trend (+48 %).
Kui komisjon võrdles seda kasvumäära sisenõudluse piiratuma kasvumääraga (+ 20 %) ja Hiina ülesseatud võimsuse märksa suurema kasvumääraga samal perioodil (+ 54 % eksportijate ühenduste andmetel ja + 69 % kaebuse esitaja andmetel), sai selgeks, et Hiina äriühingud peavad rakendama oma eksporditurul agressiivset hinnakujundusstrateegiat, saavutamaks vastuvõetav tootmisvõimsuse rakendamise tase.
When the Commission compared this rate of growth to the more limited rate of growth of the domestic demand in the same period (+20 %), and to the much faster rate of growth of installed capacity in China (+54 % according to the exporters' associations, and +69 % according to the complainant), it became clear that Chinese companies have to rely on aggressive pricing strategies in their export market in order to achieve an acceptable level of capacity utilisation.
Nende ekspordinäitajatega seoses väitis üks huvitatud isik, et liidu turule suunatud ekspordi osakaal Hiinas väheneb.
With respect to these export figures, one interested party claimed that the share of Chinese exports directed to the Union market is decreasing.
Tõepoolest, liitu suunatud Hiina ekspordi osakaal vähenes ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ligikaudu 35 %-lt 30 %-le.
Indeed, the share of Chinese exports directed to the Union decreased in the period 2012-RIP from around 35 % to 30 %.
Selle väitega seoses tuleb esmalt märkida, et EL on jätkuvalt Hiina eksportijate peamine eksporditurg.
With respect to this claim, it should firstly be mentioned that the EU keeps being the main export market for Chinese exporters.
Lisaks on sellise väikese languse põhjus peamiselt Hiina eksportijate tulemuslik töö muudel turgudel; selline töö, mille põhjuseks on samuti agressiivne hinnapoliitika neil turgudel.
Moreover, this slight decrease is mainly a consequence of the good performance of Chinese exporters in other markets; a performance which seems to be caused also by aggressive pricing policies in those markets.
Näiteks suurenes ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ligikaudu 72 % Hiina eksport Korea Vabariiki (turule, kus Hiina hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELis kohaldatud hindadest umbes 16 % madalamad, nagu on märgitud eespool).
For example, in the same period 2012-RIP, Chinese exports to the Republic of Korea (a market in which, as seen above, Chinese prices are lower than the prices in the EU in the RIP by around 16 %) increased by around 72 %.
Samas, Indoneesia turul, mida on nimetatud eespool õiglase hinnakujunduse näitena (hinnad olid liidu keskmisest hinnast 9,4 % kõrgemad), kahanes Hiina eksporditegevus, vähenedes mahult ligikaudu 16 %.
On the other hand, on the Indonesian market, which was mentioned above as an example of fair pricing (+ 9,4 % over the Union average price), the Chinese export performance suffered, with volumes decreasing by around 16 %.
See analüüs kinnitab järeldust, et Hiina äriühingud peavad rakendama oma eksporditurul agressiivseid hinnakujundusstrateegiaid.