natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Authority has also concluded that the addition of the additive to pasteurised milk or to an oat-based product results in an acidification contributing to the preservation of the resulting food intended for dogs.
Samuti järeldas toiduohutusamet, et söödalisandi lisamine pastöriseeritud piimale või kaerapõhisele tootele põhjustab hapestumist, mis soodustab koertele ettenähtud sööda säilimist.
The assessment of the preparation of Lactobacillus fermentum (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum (NCIMB 41638) and Lactobacillus rhamnosus (NCIMB 41640) shows that the conditions for authorisation, as provided for in Article 5 of Regulation (EC) No 1831/2003, are satisfied.
Lactobacillus fermentum'i (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum'i (NCIMB 41638) ja Lactobacillus rhamnosus'e (NCIMB 41640) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud.
Accordingly, the use of this preparation should be authorised as specified in the Annex to this Regulation.
Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.
The preparation specified in the Annex, belonging to the additive category ‘technological additives’ and to the functional group ‘preservatives’, is authorised as an additive in animal nutrition, subject to the conditions laid down in that Annex.
Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „säilitusained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
EFSA Journal 2016;14(1):4340.
EFSA Journal 2016; 14(1): 4340.
CFU of additive/kg of feed material
Söödalisandi CFU/söödamaterjali kg
Category of technological additives.
Kategooria: tehnoloogilised lisandid.
Lactobacillus fermentum (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum (NCIMB 41638) and Lactobacillus rhamnosus (NCIMB 41640)
Lactobacillus fermentum (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum (NCIMB 41638) ja Lactobacillus rhamnosus (NCIMB 41640)
Preparation of Lactobacillus fermentum (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum (NCIMB 41638) and Lactobacillus rhamnosus (NCIMB 41640) containing a minimum of total Lactobacilli of 1,0 × 108 CFU/g additive (having a minimum of each Lactobacillus of 1,0 × 107 CFU/g additive)
Lactobacillus fermentum'i (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum'i (NCIMB 41638) ja Lactobacillus rhamnosus'e (NCIMB 41640) preparaat, mille Lactobacilli' sisaldus kokku on vähemalt 1,0 × 108 CFU/g söödalisandis (seejuures iga Lactobacillus't vähemalt 1,0 × 107 CFU/g söödalisandis)
Viable cells of Lactobacillus fermentum (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum (NCIMB 41638) and Lactobacillus rhamnosus (NCIMB 41640)
Lactobacillus fermentum'i (NCIMB 41636), Lactobacillus plantarum'i (NCIMB 41638) ja Lactobacillus rhamnosus'e (NCIMB 41640) elujõulised rakud
Analytical method [1]Enumeration in the feed additive: spread plate method on MRS agar (EN 15787)
Analüüsimeetod [1]Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787)
Identification: Pulsed Field Gel Electrophoresis (PFGE).
Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)
In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage conditions.
Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.
This additive shall be used only in oat derived products and pasteurised milk.
Seda söödalisandit tohib kasutada ainult kaerast saadud toodetes ja pastöriseeritud piimas.
Recommended use levels of additive:
Söödalisandi soovitatav kasutuskogus:
6 × 108 CFU/kg of oat derived products (90 % moisture content);
6 × 108 CFU/kg kaerast saadud tootes (niiskusesisaldus 90 %);
2,7 × 1010 CFU/kg of pasteurised milk.
2,7 × 1010 CFU/kg pastöriseeritud piimas.
For users of the additive and premixtures, feed business operators shall establish operational procedures and appropriate organisational measures to address the potential risks by inhalation, dermal contact or eyes contact.
Söödakäitlejad peavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kehtestama kasutamise korra ja võtma asjakohased korralduslikud meetmed, et maandada sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte.
Where risks cannot be reduced to an acceptable level by these procedures and measures, the additive and premixtures shall be used with appropriate personal protective equipment, including skin protection.
Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas nahakaitsevahendeid.
5 April 2027
5. aprill 2027
Details of the analytical methods are available at the following address of the Reference Laboratory: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.
Commission Implementing Regulation (EU) 2017/456
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/456,
Regulation (EU) 2017/458 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/458,
of 15 March 2017
15. märts 2017,
amending Regulation (EU) 2016/399 as regards the reinforcement of checks against relevant databases at external borders
millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 seoses asjaomastes andmebaasides tehtava kontrolli tugevdamisega välispiiridel
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular point (b) of Article 77(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti b,
The carrying-out of checks at the external borders remains one of the main safeguards of the area without internal border control and significantly contributes to guaranteeing the long-term security of the Union and its citizens.
Välispiiridel toimuv kontroll on endiselt üks peamisi kaitsemeetmeid sisepiirikontrollita alal ning see aitab märkimisväärselt kaasa liidu ja selle kodanike pikaajalise julgeoleku tagamisele.
Such checks are carried out in the interest of all Member States.
Selline kontroll toimub kõikide liikmesriikide huvides.
One of the purposes of such checks is to prevent any threat to the internal security and public policy of the Member States, irrespective of the origin of such threat, including where such a threat derives from Union citizens.
Kontrolli üks eesmärk on ennetada ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule ja avalikule korrale, sõltumata ohu päritolust, sealhulgas juhul, kui ohu allikaks on liidu kodanikud.
Minimum checks based on a rapid and straightforward verification of the validity of the travel document for crossing the border are currently the rule for persons enjoying the right of free movement under Union law.
Praegu rakendatakse liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute puhul piiriületusel reeglina minimaalset kontrolli, mis seisneb reisidokumendi kehtivuse kiires ja otseses kontrollimises.
The phenomenon of foreign terrorist fighters, many of whom are Union citizens, demonstrates the need to reinforce checks at external borders with regard to persons enjoying the right of free movement under Union law.
Terroristidest välisvõitlejate, kellest paljud on liidu kodanikud, olemasolu näitab vajadust tugevdada välispiiridel kontrolli isikute üle, kellel on liidu õiguse alusel vaba liikumise õigus.
The travel documents of persons enjoying the right of free movement under Union law should therefore be checked systematically, on entry into and on exit from the territory of Member States, against relevant databases for stolen, misappropriated, lost and invalidated travel documents in order to ensure that such persons do not hide their real identity.
Liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute reisidokumente tuleks seepärast liikmesriikide territooriumile sisenemisel ja sealt väljumisel kontrollida süstemaatiliselt asjaomastes varastatud, õigusvastaselt omandatud, kaotatud ja kehtetuks tunnistatud reisidokumentide andmebaasides, tagamaks et sellised isikud ei varja oma tegelikku isikut.
Member States are obliged to check systematically third-country nationals against all relevant databases on entry.
Liikmesriigid on kohustatud kontrollima kolmandate riikide kodanikke nende liitu sisenemisel süstemaatiliselt kõikides asjakohastes andmebaasides.
It should be ensured that such checks are also carried out systematically on exit.
Tuleks tagada, et sellist kontrolli tehakse süstemaatiliselt ka liidust väljumisel.
Border guards should also systematically check persons enjoying the right of free movement under Union law against the Schengen Information System (SIS) and other relevant Union databases.
Piirivalveametnikud peaksid süstemaatiliselt kontrollima ka liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavaid isikuid Schengeni infosüsteemis (SIS) ja teistes asjaomastes liidu andmebaasides.
This should be without prejudice to the consultation of national and Interpol databases.
See ei tohiks piirata päringute tegemist riigisisestes ja Interpoli andmebaasides.
To that end, the Member States should ensure that their border guards have access at external border crossing points to the relevant national and Union databases, including the SIS and Interpol’s Stolen and Lost Travel Documents (‘SLTD’) database in order to ensure full implementation of this Regulation.
Selleks peaksid liikmesriigid tagama, et nende piirivalveametnikel oleks välispiiri piiripunktides juurdepääs asjaomastele riigisisestele ja liidu andmebaasidele, sealhulgas SISile ning Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasile, et tagada käesoleva määruse täielik rakendamine.
Such systematic checks should be carried out in full compliance with relevant Union law, including the Charter of Fundamental Rights of the European Union (‘the Charter’), in accordance with Article 4 of Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council and should fully respect human dignity, in accordance with Article 7 of that Regulation.
Selline süstemaatiline kontroll peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 artikli 4 kohaselt toimuma täielikus vastavuses asjakohaste liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „harta“) ning kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt austama täielikult inimväärikust.
In accordance with Article 15 of Regulation (EU) 2016/399, the Member States should deploy appropriate staff and resources in sufficient numbers to carry out systematic checks in order to prevent such checks from causing disproportionate waiting times and hindering the flow of traffic at external borders.
Määruse (EL) 2016/399 artikli 15 kohaselt peaksid liikmesriigid rakendama piisaval hulgal kvalifitseeritud töötajaid ja vahendeid süstemaatiliseks kontrollimiseks, et see kontroll ei tooks kaasa ebaproportsionaalseid ooteaegu ega takistaks liiklusvoogu välispiiridel.
The obligation to carry out systematic checks on entry and on exit applies to the external borders of the Member States.
Süstemaatilise kontrolli kohustust sisenemisel ja väljumisel kohaldatakse liikmesriikide välispiiridel.
It also applies, both on entry and on exit, to the internal borders of the Member States for which the verification in accordance with the applicable Schengen evaluation procedures has already been successfully completed, but for which the decision on the lifting of controls on their internal borders pursuant to the relevant provisions of the relevant Acts of Accession has not yet been taken.
Seda kohaldatakse ka sisenemisel ja väljumisel selliste liikmesriikide sisepiiridel, mille suhtes on Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt tehtud kontrollimine juba edukalt lõpetatud, aga mille suhtes ei ole veel vastu võetud otsust piirikontrolli kaotamise kohta nende sisepiiridel kooskõlas asjaomaste ühinemisaktide vastavate sätetega.
In order to avoid subjecting persons enjoying the right of free movement under Union law to those checks twice when crossing the internal borders of those Member States by land, on exit it should be possible to subject them to those checks on a non-systematic basis, based on a risk assessment.
Vältimaks asjaomaste liikmesriikide maismaapiiride ületamisel seda, et liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavaid isikuid kontrollitakse kaks korda, peaks olema võimalik teha väljumisel asjaomast kontrolli pisteliselt, tuginedes riskihinnangule.
Technological developments have made it possible, in principle, to consult relevant databases in such a way as to have a limited effect on the duration of border crossings, as the checks for both documents and persons can be carried out in parallel.
Tehnoloogia areng on põhimõtteliselt võimaldanud teha päringuid asjaomastes andmebaasides nii, et see avaldab piiriületuse kestusele vaid piiratud mõju, sest dokumente ja isikuid saab kontrollida paralleelselt.
Automatic border control gates could be relevant in that context.
Sellega seoses võiksid olla asjakohased automaatse piirikontrolli väravad.
The use of passenger data received in accordance with Council Directive 2004/82/EC, or in accordance with other Union or national law, could also contribute to speeding up the process of carrying out the required checks during the border-crossing process.
Nõukogu direktiivi 2004/82/EÜ või muu liidu või liikmesriigi õigusakti kohaselt saadud reisijaid käsitlevate andmete kasutamine võiks samuti aidata kiirendada piiriületamisel nõutavat kontrolli.
It is therefore possible to strengthen checks at external borders, without having a disproportionate negative effect on persons travelling in good faith, in order to better identify those persons who intend to hide their real identity or who are the subject of a relevant alert for security reasons or for arrest.
Seepärast on võimalik tugevdada välispiiridel kontrolli ilma heas usus reisivaid isikuid ebaproportsionaalsel määral negatiivselt mõjutamata ja tuvastada seejuures paremini isikuid, kes kavatsevad oma tegelikku isikut varjata või kelle kohta on julgeoleku kaalutlustel või vahistamise eesmärgil kehtestatud asjaomane hoiatus.
Systematic checks should be carried out at all external borders.
Süstemaatilist kontrolli tuleks teha kõikidel välispiiridel.
However, where the carrying-out of systematic checks against databases at the borders has a disproportionate impact on the flow of traffic at the border, Member States should be allowed not to carry out those systematic checks if, on the basis of a risk assessment, it is determined that such a relaxation would not lead to a security risk.
Kui piiridel toimuv süstemaatiline kontroll andmebaasides võib siiski mõjutada ebaproportsionaalselt liiklusvoogu piiril, peaks liikmesriikidel olema lubatud jätta see süstemaatiline kontroll andmebaasides tegemata, kui selline nõuete leevendamine ei too riskihinnangu kohaselt kaasa julgeolekuriske.
Such a risk assessment should be transmitted to the European Border and Coast Guard Agency (‘the Agency’), established by Regulation (EU) 2016/1624 of the European Parliament and the Council, and be the subject of regular reporting both to the Commission and to the Agency.
Selline riskihinnang tuleks edastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624 loodud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile (edaspidi „amet“) ning selle kohta tuleks komisjonile ja ametile esitada korrapäraseid aruandeid.
The possibility not to carry out those systematic checks should, however, only apply for a limited transitional period with regard to air borders.
Süstemaatilise kontrolli tegematajätmise võimalust tuleks sellegipoolest kohaldada üksnes piiratud üleminekuperioodil õhupiiril.
At the border crossing points where those systematic checks are not carried out, the identity of persons enjoying the right of free movement under Union law should be established on the basis of the production or presentation of an authentic travel document which is valid for crossing the border.
Piiripunktides, kus süstemaatilist kontrolli ei tehta, tuleks liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute isik tuvastada piiriületuseks esitatud kehtiva autentse reisidokumendi alusel.
For that purpose, those persons should be subject to a rapid and straightforward verification of the validity of the travel document for crossing the border, and of the presence of signs of falsification or counterfeiting, where appropriate by using technical devices, and, in cases where there are doubts about the travel document or where there are indications that such a person could represent a threat to the public policy, internal security, public health or international relations of the Member States, the border guard should consult all relevant databases in accordance with this Regulation.
Sel eesmärgil tuleks kontrollida kiiresti ja otseselt nimetatud isikute piiriületuseks vajaliku reisidokumendi kehtivust, ning võltsimis- ja järeletegemise tunnuseid, kasutades vastavalt vajadusele tehnilisi vahendeid, ning juhul, kui reisidokumendis on põhjust kahelda või kui on viiteid, et asjaomane isik võib kujutada ohtu liikmesriikide avalikule korrale, sisejulgeolekule, rahvatervisele või rahvusvahelistele suhetele, peaks piirivalveametnik tegema käesoleva määruse kohaselt päringuid kõikides asjaomastes andmebaasides.
Where a Member State intends to carry out checks against relevant databases on a targeted basis regarding persons enjoying the right of free movement under Union law, it should notify the other Member States, the Agency and the Commission without delay.
Kui liikmesriigil on kavas teha asjaomastes andmebaasides sihipärast kontrolli liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute suhtes, peaks ta viivitamata teavitama teisi liikmesriike, ametit ja komisjoni.
A procedure for such notification should be developed by the Commission, in cooperation with the Member States, in accordance with the Practical Handbook for Border Guards (Schengen Handbook).
Sellise teavitamise korra peaks välja töötama komisjon koostöös liikmesriikidega kooskõlas piirivalveametnikele mõeldud praktilise käsiraamatuga (Schengeni käsiraamat).
By means of Council Regulation (EC) No 2252/2004, the Union introduced the biometric identifiers of the facial image and fingerprints as a security feature in passports and travel documents issued by the Member States.
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2252/2004 võeti liikmesriikides väljastatavate passide ja reisidokumentide turvaelementidena kasutusele biomeetrilised tunnused – näokujutis ja sõrmejäljed.
Those security features were introduced in order to render passports and travel documents more secure and to establish a reliable link between the holder and the passport or travel document.
Nende turvaelementide kasutuselevõtmise eesmärk oli muuta passid ja reisidokumendid turvalisemaks ning siduda pass või reisidokument selle kasutajaga usaldusväärsel viisil.
Member States should therefore verify at least one of those biometric identifiers in cases of doubt as to the authenticity of the travel document for crossing the border or the identity of its holder.
Liikmesriigid peaksid seepärast kontrollima vähemalt ühte neist biomeetrilistest tunnustest, kui neil tekib kahtlus piiriületuseks vajaliku reisidokumendi autentsuses või selle kasutaja isikus.
The same approach should apply to checks on third-country nationals, where possible.
Sama lähenemisviisi tuleks võimaluse korral kohaldada kolmandate riikide kodanike kontrollimisel.
In order to facilitate systematic checks against databases, Member States should phase out travel documents without machine-readable zones.
Süstemaatilise kontrolli hõlbustamiseks andmebaasides peaksid liikmesriigid kaotama järk-järgult masinloetava alata reisidokumendid.
This Regulation is without prejudice to the application of Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council.
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist.
Member States should, in their own interest and in the interests of other Member States, enter data into the Union databases.
Liikmesriigid peaksid sisestama enda ja teiste liikmesriikide huvides liidu andmebaasidesse andmeid.
They should also ensure that the data are accurate and up-to-date and that they are obtained and entered lawfully.
Ka peaksid nad tagama, et andmed on õiged, ajakohastatud ning need on saadud ja sisestatud õiguspäraselt.
Since the objective of this Regulation, namely reinforcing the checks against databases at external borders in response, in particular, to the increased threat of terrorism, concerns one of the safeguards of the area without internal border control and, therefore, the proper functioning of the Schengen area, it cannot be sufficiently achieved by the Member States individually, but can rather be better achieved at Union level.
Kuna käesoleva määruse eesmärk, nimelt tugevdada välispiiridel kontrolli andmebaasides, et eelkõige reageerida terrorismiohu suurenemisele, on seotud ühe kaitsemeetmega sisepiirikontrollita alal ja seetõttu Schengeni ala hea toimimisega, ei suuda liikmesriigid eraldi seda piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil.
The Union may therefore adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Liit võib sellest tulenevalt võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Regulation does not go beyond what is necessary in order to achieve that objective.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
In accordance with Articles 1 and 2 of Protocol No 22 on the position of Denmark, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark is not taking part in the adoption of this Regulation and is not bound by it or subject to its application.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
Given that this Regulation builds upon the Schengen acquis, Denmark shall, in accordance with Article 4 of that Protocol, decide within a period of six months after the Council has decided on this Regulation whether it will implement it in its national law.
Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma riigisiseses õiguses.
This Regulation constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which the United Kingdom does not take part, in accordance with Council Decision 2000/365/EC; the United Kingdom is therefore not taking part in the adoption of this Regulation and is not bound by it or subject to its application.
Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Ühendkuningriik nõukogu otsuse 2000/365/EÜ kohaselt ei osale; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
This Regulation constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which Ireland does not take part, in accordance with Council Decision 2002/192/EC; Ireland is therefore not taking part in the adoption of this Regulation and is not bound by it or subject to its application.
Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Iirimaa nõukogu otsuse 2002/192/EÜ kohaselt ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.