natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission Implementing Decision (EU) 2018/510 of 26 March 2018 amending the Annex to Implementing Decision (EU) 2017/247 on protective measures in relation to outbreaks of highly pathogenic avian influenza in certain Member States (OJ L 83, 27.3.2018, p. 16).
Komisjoni 26. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/510, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 83, 27.3.2018, lk 16).
in Part A, the entry for Bulgaria is replaced by the following:
A osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:
in Part B, the entry for Bulgaria is replaced by the following:
Alates 27.4.2018 kuni 6.5.2018
Date until applicable in accordance with Article 31 of Directive 2005/94/EC
komisjoni liige
Commission Decision (EU) 2018/563
Komisjoni otsus (EL) 2018/563,
on State aid SA.34308 (2013/C) (ex 2013/NN) implemented by the Hellenic Republic for Hellenic Defence Systems S.A.
riigiabi SA.34308 (2013/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Kreeka Vabariik andis ettevõtjale Hellenic Defence Systems S.A.
(EAS — Ellinika Amyntika Systimata)
(EAS – Ellinika Amyntika Systimata)
(notified under document C(2017) 7361)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 7361 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above,
olles vastavalt eespool nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi
In the context of its economic adjustment programme, Greece has undertaken a privatisation programme.
Oma majandusliku kohandamisprogrammi raames on Kreeka alustanud erastamisprogrammi.
Hellenic Defence Systems S.A.
Riigile kuuluv ettevõte Hellenic Defence Systems S.A (edaspidi „HDS“) lisati algul programmi eesmärgiga see erastada.
(‘HDS’), a State-owned company, was originally included with a view to being privatised.
2012. aasta jaanuaris teavitas Kreeka Vabariigi varaarendusfond (edaspidi „HRADF“) komisjoni HDSi kavandatavast erastamisest.
In January 2012 the Hellenic Republic Asset Development Fund (‘HRADF’) informed the Commission about the proposed privatisation of HDS.
Et saada selgust, kas selle käigus võib tekkida riigiabiga seotud probleeme, algatas komisjon 1. veebruaril 2012 omal algatusel uurimise ja alustas esialgset läbivaatamist.
The examination showed that HDS could have benefitted from State measures in the past.
6. märtsi 2013. aasta kirjaga (edaspidi „6. märtsi 2013. aasta otsus“) teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses teatavate abimeetmetega, mida on kirjeldatud punktis 2.2 (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“).
The Commission requested information by letters dated 16 February 2012, 4 April 2012, by email dated 10 April 2012 and by letters dated 4 May 2012, 4 July 2012 and 24 July 2012.
Komisjoni 6. märtsi 2013. aasta otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
The Greek authorities replied on 9 March 2012, 18 July 2012 and 20 August 2012.
Komisjon kutsus Kreeka ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama abimeetmete kohta märkusi.
The Commission decision of 6 March 2013 to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union.
30. märtsi 2017. aasta kirjaga nõustusid Kreeka ametiasutused, et käesolev otsus võetakse vastu ja tehakse teatavaks üksnes inglise keeles.
The Commission invited the Greek authorities and interested parties to submit their comments on the aid measures.
ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
The Commission received comments from the Greek authorities on 1 July 2013.
Abisaaja
The Commission received no comments from interested parties.
HDSi tutvustus
The Commission requested additional information from Greece by letters dated 23 July 2013, 21 August 2014, 11 November 2014, 28 January 2016, 27 May 2016 and 8 June 2017.
HDS oli ettevõte, mis tegeles kaitse- ja tsiviilotstarbeliste toodete tootmisega.
The Greek authorities replied on 7 August 2013, 22 September 2014, 16 December 2014, 25 February 2016, 24 June 2016, 17 November 2016 and 3 July 2017.
99,8 % sellest kuulus Kreeka riigile, 0,18 % pangale Piraeus Bank (erafinantsasutus) ja 0,02 % üksikisikutele.
During the period from August 2013 to August 2014 the Greek authorities also provided, on several instances, additional information regarding, in particular, the separation of HDS' activities into civil and military.
HDS asutati 2004. aastal pärast ettevõtete Greek Power and Cartridge Company SA (edaspidi „PYRKAL“) ja Hellenic Arms Industry SA (edaspidi „EBO“) ühinemist.
Several meetings between the Commission services and representatives of the Greek authorities took place during September 2013 in Athens.
31. juulil 2011 oli HDSil umbes 1000 töötajat ning seega võis seda pidada suureks ettevõtteks.
In addition, on 17 March 2016 a telephone conference took place between the Commission departments and the Greek authorities.
Aastatel 2004–2011 oli ettevõtte tootmise jaotus väljendatuna keskmise protsendina käibest Kreeka ametiasutuste andmetel järgmine:
By letter dated 30 March 2017, the Greek authorities accepted that the present decision be adopted and notified in the English language only.
sõjaotstarbeline tootmine: 94,34 %;
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
tsiviilotstarbeline tootmine: 5,66 %.
The beneficiary
HDSil oli viis tööstusrajatist Kreeka eri paikades: […] Tsiviilotstarbeline tootmine toimus Lavrioni tööstusrajatise tehases ja Hymettuse rajatise tootmisliinil.
Presentation of HDS
HDSil oli kaks peamist 100 % osalusega tütarettevõtet – kahesuguse kasutusega tooteid tootev Electromechanica Kymi Ltd. ja tsiviilotstarbelisi tooteid tootev Ipiros Metalworks Industry S.A. – ning üheksa väiksemat tütarettevõtet.
HDS was a company active in the manufacturing of defence-related and civil-use products.
Komisjon viitab käesolevas otsuses HDSile kui kontsernile.
It was 99,8 % owned by the Greek State, 0,18 % by Piraeus Bank (a private financial institution) and 0,02 % by individuals.
HDSi finantstulemused
HDS was established in 2004, after the merger of ‘Greek Power and Cartridge Company SA’ (‘PYRKAL’) and ‘Hellenic Arms Industry SA’ (‘EBO’).
Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt olid HDSi peamised finantsandmed 6. märtsi 2013. aasta otsuse uurimisaluste meetmete võtmise perioodil, st aastatel 2004–2011, sellised, nagu esitatud tabelis 1.
On 31 July 2011, HDS had approximately 1000 employees and therefore qualified as a large enterprise.
Tabel 1
According to the Greek authorities its production breakdown, expressed in an average percentage of turnover for the period 2004-2011, was as follows:
HDSi peamised kontserni tasandi finantsandmed aastatel 2004–2011 (miljonites eurodes)
Military production: 94,34 %;
Allikas: Kreeka ametiasutuste 3. juuli 2017. aasta kiri.
Civil production: 5,66 %.
Käive
HDS had five industrial facilities in various places in Greece: […].
Maksueelne kasum
The civil production was carried out in a factory in the Lavrion industrial facility and a production line in the Hymettus facility.
Aktsiakapital
HDS had two main 100 % subsidiaries, Electromechanica Kymi Ltd manufacturing dual use products and Ipiros Metalworks Industry SA manufacturing civil use products, and nine smaller ones.
Omakapital
The Commission will refer to HDS at the level of the Group in the present Decision.
Eelmiste aastate kahjum
Financial results of HDS
Meetmete kirjeldus
According to the information provided by the Greek authorities, HDS' key financial data during the period covered by the measures under investigation in the decision of 6 March 2013, namely 2004-2011, were as identified in Table 1.
Oma 6. märtsi 2013. aasta otsusega teavitas komisjon Kreekat, et oli otsustanud algatada ametliku uurimismenetluse seoses järgmise kolme meetmega.
Table 1
meede: riigigarantiid
HDS' key financial data 2004-2011 (in EUR million) on group level
Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt andis riik aastatel 2004–2011 HDSile riigigarantii Kreekas tegutsevatelt eri pankadelt saadud 11 pangalaenule, mille intressimäärad olid erinevad; garantiipreemia (garantiitasu), mille ettevõte pidi Kreekale maksma peale pankadele makstavate osamaksete, oli 1 %.
Source: Letter of 3 July 2017 from the Greek authorities
Kreeka ametiasutused on selgitanud, et nende laenude tagatiseks vara ei panditud.
Turnover
Laenude kogusumma oli 942,05 miljonit eurot, millest HDS on jätnud tasumata rohkem kui 246 miljonit eurot, mistõttu tuli kasutusele võtta vastavad riigigarantii meetmed.
EBT
Komisjoni ei teavitatud riigiabi hindamiseks ühestki neist riigigarantiidest.
Registered capital
Oma 9. märtsi 2012. aasta ja 3. juuli 2017. aasta kirjades esitasid Kreeka ametiasutused loetelu riigigarantiidest ning tasumata jäetud maksetest, nagu esitatud tabelites 2 ja 3.
Own equity
Tabel 2
Losses of previous years
Kreeka riigigarantiid HDSi laenudele
Description of the measures
Allikas: Kreeka ametiasutuste 9. märtsi 2012. aasta ja 3. juuli 2017. aasta kirjad.
By the decision of 6 March 2013, the Commission informed Greece that it had decided to initiate the formal investigation procedure in relation to the following three measures.
Riigigarantiiga laenud
Measure 1: State guarantees
Märkus
According to the information provided by the Greek authorities, between 2004 and 2011 the State guaranteed eleven loans to HDS from several banks based in Greece with various interest rates for a guarantee premium (‘fee’) of 1 % which had to be paid to Greece along with the repayment of the loans instalments to the banks.
Pank
The Greek authorities have explained that no assets were pledged for those loans.
Laenu liik
The total amount of the loans appeared to be EUR 942,05 million, out of which HDS has defaulted on total payments of over EUR 246 million, with a subsequent triggering of the respective State guarantee.
Väljamakse kuupäev
None of those State guarantees were notified to the Commission for a State aid assessment.
Garantii andmise kuupäev
In their letters of 9 March 2012 and 3 July 2017, the Greek authorities provided a list of the State guarantees and the default payments, as set out in Tables 2 and 3:
Vahendustasu (%)
Table 2
Kogusumma
Greek State guarantees for loans to HDS
Kestus
Source: Letters of the Greek authorities of 9 March 2012 and 3 July 2017
Intressimäär
State Guaranteed Loans
Summad on esitatud eurodes
Notice
Obligatsioonilaen
Bank
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 1554/28-9-2009)
Type of Loan
5 aastat
Disbursement Date
2,6055 % + 1,85 %
Date of Guarantee Granted
Laen
Commission Fee (%)
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 387/24-3-2005)
Total Amount
10 aastat
Duration
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 550/3-5-2006)
Interest rate
12 aastat
Amounts in EUR
4,019 % + 0,12 %
Bond loan
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 494/5-3-2004)
(GOVERNMENT GAZETTE 1554/28-9-2009)
10 aastat
5 years
6 miljonit eurot EUR + 0,135 %
2,6055 % + 1,85 %
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 788/6-5-2007)
Loan
15 aastat
(GOVERNMENT GAZETTE 387/24-3-2005)
4,63 % + 0,29 %
10 years
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 720/8-5-2007)
(GOVERNMENT GAZETTE 550/3-5-2006)
20 aastat
12 years
4,605 % + 0,06 %
4,019 % + 0,12 %
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 1886/20-12-2004)
(GOVERNMENT GAZETTE 494/5-3-2004)
3,36 % + 0,14 %
10 years
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 963/28-6-2004)
EUR 6M + 0,135 %
6 miljonit eurot EUR + 0,135 %
(GOVERNMENT GAZETTE 788/6-5-2007)
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 911/4-7-2005)
15 years
2,974 % + 0,09 %
4,63 % + 0,29 %
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 1823/12-8-2011)
(GOVERNMENT GAZETTE 720/8-5-2007)
2 aastat
20 years
(Kreeka valitsuse ametlik väljaanne 2495/4-11-2011)
4,605 % + 0,06 %
Kokku
(GOVERNMENT GAZETTE 1886/20-12-2004)
Tabel 3
3,36 % + 0,14 %
Kreeka riigigarantiiga laenude tagasimaksed, mille HDS on jätnud tasumata
(GOVERNMENT GAZETTE 963/28-6-2004)
Laenukohustuse täitmata jätmise kuupäev
EUR 6M + 0,135 %
Summa (eurodes)
(GOVERNMENT GAZETTE 911/4-7-2005)
Allikas: Kreeka ametiasutuste 9. märtsi 2012. aasta kiri.
2,974 % + 0,09 %
meede: 2003. aasta toetus
(GOVERNMENT GAZETTE 1823/12-8-2011)
Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt andis riik HDSile 2003. aastal investeerimisplaani […] elluviimiseks 10 miljonit eurot toetust üksnes sõjaotstarbelise tootmise jaoks.
2 years
Sellest toetusest komisjoni riigiabi hindamiseks ei teavitatud.
(GOVERNMENT GAZETTE 2495/4-11-2011)
meede: 2011. aasta kapitali suurendamine
Total
HDSi 2011. aasta detsembri finantsaruande kohaselt suurendati 2011. aasta jooksul ettevõtte aktsiakapitali 158,2 miljoni euro võrra.
Table 3
HDSi 2011. aasta juuni poolaasta aruande kohaselt suurendati kapitali 2011. aasta esimesel poolel kaks korda, nimelt 50,6 miljoni euro võrra (2011. aasta märts) ja 62,5 miljoni euro võrra (2011. aasta mai).
Payments by the Greek State on guaranteed loans defaulted by HDS
Menetluse algatamise põhjused
Default date
6. märtsi 2013. aasta otsusega jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et need kolm meedet, millest ei teatatud, on seostatavad riigiga, abi anti riigi ressurssidest ja meetmed olid valikulised.
Source: Letter of the Greek authorities of 9 March 2012
Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses oli HDS eespool nimetatud meetmete võtmise ajal raskustes olev äriühing.
Measure 2: 2003 grant
Komisjon kahtles, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks HDSile selliseid rahalisi vahendeid eraldanud (garantiid, toetus ja kapitali suurendamine).
According to the information provided by the Greek authorities, the State provided a grant of EUR 10 million to HDS in 2003 for the implementation of an investment plan […], exclusively used for military production.
Komisjon jõudis seega esialgsele järeldusele, et need kolm meedet andsid HDSile eelise.
This grant was not notified to the Commission for a State aid assessment.
Lisaks märkis komisjon, et kuigi HDS tootis peamiselt sõjaotstarbelisi tooteid Kreeka sõjaväele, polnud Kreeka esialgse läbivaatamise käigus ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punkti b kohaldamist põhjendanud ega sellele ametlikult tuginenud ning et seda artiklit ei saanud seega selles etapis hindamisel arvesse võtta.
Measure 3: 2011 capital increases
Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et need kolm meedet on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.
According to HDS' financial statement of December 2011, its share capital was increased by EUR 158,2 million during the course of 2011.
Komisjon väljendas ka kahtlust, kas see abi sobib kokku siseturuga ning eelkõige 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, mis olid ja on asjakohane õigusraamistik raskustes olevatele ettevõtjatele aastatel 2004–2011 antud riigiabi hindamiseks.
In particular, according to HDS' semi-annual report of June 2011, during the first half of 2011 there were two capital increases, namely of EUR 50,6 million (March 2011) and EUR 62,5 million (May 2011).
KREEKA MÄRKUSED
Given the total share capital increase of EUR 158,2 million during the course of 2011, it appeared that a third capital increase of EUR 45,1 million took place in the second half of 2011.
Sõja- ja tsiviilotstarbelise tootmise eristamine – Kreeka olulised julgeolekuhuvid
Only the State, as main shareholder, contributed to those capital increases.
Ametliku uurimismenetlusega seotud märkustes väitsid Kreeka ametiasutused, et nimetatud kolme meetme eesmärk oli üksnes toetada HDSi sõjaotstarbelist tootmist ning et need kõik olid vajalikud Kreeka oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks.
Grounds for initiating the procedure
Kreeka ametiasutused esitasid ettevõtte kogutulude jaotuse ajavahemiku 2004–2011 kohta, mis näitas, et kogutulust 482,4 miljonit eurot 91,23 % moodustas tulu lepingutest, mis käsitlesid sõjaotstarbelisi tooteid, mida müüdi Kreeka relvajõududele või mis olid seotud Kreeka relvajõudude kohustustega või riigikaitse ja julgeolekuga, 3,11 % tulenes lepingutest, mis käsitlesid (muu hulgas Küprosesse) eksporditud sõjaotstarbelisi tooteid, ning 5,66 % tulenes tsiviilotstarbeliste toodete müügist.
In the decision of 6 March 2013, the Commission preliminarily concluded that the three non-notified measures were imputable to Greece, granted through State resources and selective.
Seoses HDSi tsiviilotstarbelise tootmisega väitsid Kreeka ametiasutused, et see toimus tootmisliinidel, mis olid sõjaotstarbelisest tootmisest ([…]) füüsiliselt ja korralduslikult eraldi, ning et HDS pidas sõja- ja tsiviilotstarbelise tootmise kulude ja tulude kohta eraldi raamatupidamisarvestust.
Furthermore, they had the potential to distort competition and affect intra-community trade.
Sõjaotstarbelise tootmise kohta märkisid Kreeka ametiasutused, et see oli lahutamatult seotud Kreeka relvajõudude nõudmiste ja varustamisega ning et see hõlmas üksnes tooteid, mis on esitatud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse nimekirjas, mille nõukogu koostas 1958. aastal (edaspidi „nõukogu 1958. aasta nimekiri“).
In addition, the Commission reached the preliminary conclusion that HDS was a firm in difficulty within the meaning of the 2004 Rescue and Restructuring Guidelines when the measures identified above were granted.
Sellega seoses esitas Kreeka kokkuvõtte HDSi kõigist sõjaotstarbelise tootmisega seotud lepingutest ja müükidest alates 2003. aastast; see hõlmas laskemoona, sealhulgas kerget laskemoona, granaate, tankide laskemoona, relvasüsteeme, jalaväerelvi, sealhulgas püstoleid, püsse, mortiire, ning lennundustooteid, sealhulgas kütusepaake ja õhusõidukite väliseid püloone.
The Commission had doubts that a market economy investor would have provided such funding (guarantees, grant and capital increases) to HDS.
Kreeka ametiasutused selgitasid ühtlasi, et HDSi sõjaotstarbelisi tooteid toodeti üksnes konkreetsete lepingute alusel, mis tähendab, et HDSil polnud sõjaotstarbeliste toodete varusid.
The Commission, therefore, preliminarily concluded that the three measures conferred an advantage on HDS.
Kreeka ametiasutuste teabe kohaselt moodustavad HDSi sõjaotstarbelised tootmisliinid ainsa riikliku tööstuskompleksi, mida kasutatakse Kreekas relvade ja laskemoona tootmiseks ning mis on seega Kreeka riikliku kaitsetööstuse taristu oluline osa.
The Commission, furthermore, noted that, while HDS was mainly producing military products for the Greek army, Greece had never substantiated or formally invoked the application of Article 346(1)(b) TFEU in the course of the preliminary examination of the case and that that Article could, therefore, not be taken into account in its assessment at that stage.
HDS asutati kaitsetööstusettevõttena ja see on seni ka sellena tegutsenud.
Against this background the Commission preliminarily concluded that the three measures constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Selle taristuid võeti alati Kreeka riiklikus kaitseplaneerimises arvesse, et need teeniksid riigikaitse ja julgeoleku huve.
The Commission, furthermore, expressed doubts as to the compatibility of this aid with the internal market and in particular the 2004 Rescue and Restructuring Guidelines, which was and remains the relevant legal framework for assessing State aid to companies in difficulty granted between 2004 and 2011.
Seetõttu pidi HDS säilitama nõukogu 1958. aasta nimekirja toodete jaoks oma sõjaotstarbeliste tootmisliinide täieliku reservtootmisvõimsuse, mis ületas tegelikku nõudlust, et kaitsta Kreeka olulisi julgeolekuhuve, näiteks tagada Kreeka relvajõududele tarnekindlus ja nende tegevusautonoomia ning olla võimeline rahuldama nõudlust kriisi-, mobilisatsiooni- ja sõjaajal.
COMMENTS BY GREECE
Sellest tulenevalt väitsid Kreeka ametiasutused, et Kreeka geopoliitilise olukorra tõttu, mis nõuab põhilist omavarustatust vajalike relvade ja laskemoona valdkonnas, oli HDSi sõjaotstarbeline toodang oluline riigi julgeoleku tagamiseks.
Distinction of military and civil production — Essential security interests of Greece
Seoses sõjaotstarbeliste toodete ekspordiga rõhutasid Kreeka ametiasutused, et ekspordist saadud kogutulu alates ettevõtte asutamisest 2004. aastal kuni 2011. aastani oli 15,02 miljonit eurot (st 3,1 % kogutulust või 3,3 % kaitsetegevusega seotud tulust).
In their comments in the context of the formal investigation procedure, the Greek authorities argued that the three measures aimed only at supporting the military production of HDS and were, in their entirety, necessary for the protection of the essential interests of the security of Greece.
Kreeka ametiasutused väitsid, et ekspordi ülejäänud osa, mille osakaal on HDSi kogukäibes väga väike, on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse […] HDSiga ilma konkursita sõlmitud lepingute alusel.
The Greek authorities provided a breakdown of the company's total revenues for the period 2004-2011, which showed that out of a total revenue of EUR 482,4 million, 91,23 % resulted from contracts for military products sold to the Greek Armed Forces or related to obligations of the Greek Armed Forces and national defence and security, 3,11 % resulted from contracts for exported military products (including to Cyprus) and 5,66 % resulted from the sale of civil products.
Kokkuvõttes selgitasid Kreeka ametiasutused seoses sõjaotstarbelise tootmisega, et kõnealuse kolme meetme eesmärk oli toetada sõjavarustuse tootjat, kellel on oluline osa Kreeka relvajõudude varustamises relvade ja laskemoonaga.
As regards the civil production of HDS, the Greek authorities argued that it was carried out in production lines that were physically and organisationally separate from the military production ([…]) and that HDS kept separate accounts for the costs and revenues of the military and civil production.
Seega on ettevõtte tegevus tähtis Kreeka oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks.
Regarding the military production, the Greek authorities submitted that it was intrinsically linked with the requirements and supply of the Greek Armed Forces and that it exclusively concerned products covered by the list of the arms, munition and war material, drawn up by the Council in 1958 (‘the 1958 Council list’).
Kreeka ametiasutused toetasid oma väiteid viidetega mitmesugustele Kreeka õigusaktidele, mille kohaselt oli ettevõtete EBO ja PYRKAL ülesanne, mis hiljem HDSile üle anti, teenida Kreeka olulisi julgeolekuhuve.
In this context Greece provided a summary of all the contracts and sales of military production of HDS since 2003, which consisted in ammunition, including light ammunition, grenades, tank ammunition, weapon systems, infantry weapons including pistols, guns, mortars and aerospace products including fuel tanks and aircraft external pylons.
Nende argumentidega tuginesid Kreeka ametiasutused uurimisaluste meetmete puhul sõnaselgelt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile b ja väitsid, et meetmed olid vajalikud Kreeka oluliste julgeolekuhuvide kaitseks ning seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega.
The Greek authorities, furthermore, explained that HDS' military production was carried out exclusively in the context of specific contracts, in the sense that HDS was not stocking military products.
Kreeka ametiasutused tunnistasid lisaks, et HDSi tsiviilotstarbeline tootmine oli kahjumis.
According to the Greek authorities, HDS' military production lines comprise the only national industrial complex used to manufacture arms and ammunition in Greece and are, therefore, an essential part of Greece's national industrial defence infrastructure.
Nad selgitasid, et kahjumit põhjustasid HDSi suured tegevuskulud, mis olid seotud asjaoluga, et osa tsiviilotstarbelisest tootmisest anti üle sõjaotstarbelisele tootmisele Kreeka relvajõududega sõlmitud lepingute jaoks.
HDS was established as defence company and has operated since its establishment as such.
Seda tehti ilma vastava võla tekkimiseta sõjaotstarbelise tootmise raamatupidamises.
Its infrastructures were always included in the national defence planning of Greece, with a view to serving the interest of national defence and security.
Ühtlasi kasutati vahel nii sõja- kui ka tsiviilotstarbeliste tootmisliinide puhul HDSi haldus- ja turustusteenuseid.