natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While there was a decrease in worldwide export volume from China from 130000 tonnes in 2009 to 125000 tonnes in 2015 [12], Chinese exports to the Union followed a converse trend and increased from 37341 tonnes in 2009 to 51919 tonnes in 2015 respectively, which clearly demonstrates the interest of Chinese exporting producers in the Union market.
Nagu eespool on märgitud, toimus see areng kehtivatest meetmetest hoolimata.
As mentioned above, this development occurred despite the measures in force.
Peale selle näitas uurimine, et baariumkarbonaadi kaks olulist eksporditurgu, nimelt Ameerika Ühendriigid ja India, on kehtestanud Hiina suhtes dumpinguvastased meetmed ja kolmas oluline eksporditurg, Brasiilia, on kehtestanud kõrged 10 % imporditollimaksud, mis kaitsevad neid turge tõhusalt suuremahulise impordi eest.
Moreover, the investigation showed that two significant export markets for barium carbonate, namely the USA and India, have anti-dumping measures in force against China and that a third important export market, Brazil, has high import duties of 10 % in place, which effectively protects these markets from significant imports.
Arvestades ka põhjenduses 52 esitatud järeldusi, et baariumkarbonaadi turg on stabiilne ja üldine tarbimise tase kogu maailmas ei ole märkimisväärselt kasvanud, on seetõttu ebatõenäoline, et Hiina vaba tootmisvõimsus suunatakse neile turgudele; meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse see pigem liidu turule.
Therefore, and also considering the conclusions made in recital 52, i.e. that the barium carbonate market is stable without any significant increase in overall consumption levels worldwide, it is unlikely that any spare capacity in China will be directed to those markets but will rather be directed to the Union market should the measures be repealed.
Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
Conclusion on the likelihood of a continuation of dumping
Järelikult viitavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingumarginaalid, suur hinnanguline tootmisvõimsus ja suur vaba tootmisvõimsus ning Hiina tava müüa baariumkarbonaati eksporditurgudel dumpinguhinnaga ja liidu turu atraktiivsus sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks tõenäoliselt liitu suunatud ekspordi märkimisväärne kasv.
In conclusion, the dumping margins established during the review investigation period, the large estimated production capacity, the high spare capacity in combination with China's practice of dumping barium carbonate on its export markets and the attractiveness of the Union market, indicate that a repeal of the measures would likely result in significant increase of exports to the Union.
Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali, on tõenäoline ka see, et tulevane eksport toimub ilmselgelt dumpinguhinnaga.
Given the dumping margin found during the review investigation period, it is also likely that future exports will be made at significantly dumped prices.
Seetõttu leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.
It is therefore considered that there is a strong likelihood of a continuation of dumping should the measures be repealed.
KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
LIKELIHOOD OF A CONTINUATION OR RECURRENCE OF INJURY
Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
Definition of the Union Industry and Union production
Ainsa koostööd tegeva liidu tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % liidu baariumkarbonaadi toodangust.
The sole cooperating Union producer represents 100 % of the Union production of barium carbonate during the review investigation period.
Komisjon leidis seetõttu, et kõnealune tootja moodustab alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu, ja teda nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
The Commission therefore considered that it constitutes the Union industry within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation and will be thereafter referred to as the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
Sissejuhatav märkus
Preliminary remark
Kuna liidus on ainult üks tootja, ei ole liidu tarbimise, turuosade ning hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutustega seotud andmed konfidentsiaalsuse huvides esitatud täpsete arvudena, et tagada konfidentsiaalsus kooskõlas alusmääruse artikliga 19.
As there is only one single producer in the Union, for confidentiality reasons, the data pertaining to the Union consumption, market shares and the undercutting and underselling margin calculations, is not presented in precise figures in order to preserve confidentiality pursuant to Article 19 of the basic Regulation.
Komisjon püüdis selle asemel esitada vahemikud, et sellest hoolimata kaitsta huvitatud isikute kaitseõigust saada aru komisjoni kasutatud metoodikast.
Instead, the Commission sought to provide ranges in order to nonetheless warrant the rights of the defence of interested parties to understand the methodology employed by the Commission.
Liidu tarbimine
Union consumption
Liidu tarbimise arvutamiseks liideti liidu tootja kontrollitud kogumüük liidus ja Eurostati andmetel põhinev koguimport kolmandatest riikidest.
Union consumption was calculated by adding the verified total sales in the Union by the Union producer, and the total imports from third countries, based on Eurostat data.
Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt.
On this basis, the Union consumption developed as follows:
Tabel 1
Union Consumption
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostati statistika.
Source: Verified questionnaire of the Union industry and Eurostat statistics.
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
RIP
Liidu tarbimine (tonnides)
Union Consumption (tonnes)
[68500–83800]
[68500-83800]
[71800–87800]
[71800-87800]
[70000–85500]
[70000-85500]
[69400–84400]
[69400-84400]
Indeks (2013 = 100)
Index (2013 = 100)
2013.–2014. aastal kasvas liidu tarbimine 5 % ja vähenes seejärel alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 4 %.
From 2013 to 2014 the Union consumption increased by 5 %, and subsequently decreased by 4 % from 2014 to the RIP.
Kokkuvõttes püsis liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil stabiilne, kasvades vaid 1 %.
Overall, during the period considered the consumption in the Union remained stable with only a slight increase of 1 %.
Vaatlusalusest riigist pärit import
Imports from the country concerned
Kuna käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja, kasutas komisjon vaatlusalusel perioodil HRVst liitu suunatud impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks kättesaadavat Eurostati ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi statistikat.
In the absence of cooperation of any Chinese exporting producers in this investigation, the Commission used the statistics available in Eurostat as well as statistics available in the Article 14(6) database to establish the volume and prices of imports from the PRC to the Union during the period considered.
Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa
Volume and market share of the imports from the country concerned
Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal.
The Commission established the volume of imports on the basis of Eurostat data.
Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.
On this basis, imports into the Union from the country concerned and market shared developed as follows:
Tabel 2
Table 2
Impordi maht ja turuosa
Import volume and market share
Allikas: Eurostati statistika.
Source: Eurostat statistics.
Import Hiinast (tonnides)
Chinese imports (tonnes)
Indeks
Index
Hiina turuosa (%)
Chinese market share (%)
[60–75]
[60-75]
[62–80]
[62-80]
[59–73]
[59-73]
Hiina import püsis vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne.
In the period considered, the Chinese imports remained rather stable.
2013.–2014. aastal kasvas impordimaht 8 % ja vähenes seejärel alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini taas 8 %.
From 2013 to 2014 import volumes increased by 8 %, and subsequently decreased again by 8 % from 2014 to the RIP.
Impordi areng oli üldjoontes kooskõlas liidu tarbimise arenguga.
Overall, the development of imports was in line with the development of Union consumption.
Kokkuvõttes püsis Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil stabiilne, vähenedes vaid 2 %.
Overall, during the period considered the Chinese market share remained stable with a slight decrease by 2 %.
Turuosa kasvas 2013.–2014. aastal 3 % (vahemikuni 62–80 %), saavutas 2015. aastal stabiilsuse ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % (vahemikuni 59–73 %).
From 2013 to 2014 market share increased by 3 % up to a range of 62 % to 80 %, remained stable in 2015, and subsequently decreased by 5 % in the RIP to a level of 59 % to 73 %.
Artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadavast statistikast ilmnes, et Hiinast liitu suunatud import oli pärit peamiselt kahelt Hiina eksportivat tootjalt, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist.
Statistics available in the Article 14(6) database revealed that Chinese imports to the Union were mainly covered by the two Chinese exporting producers that were granted MET in the original investigation.
Neilt kahelt äriühingult pärit import moodustas vaatlusalusel perioodil üle 75 % Hiinast pärit koguimpordist.
Over the period considered these two companies represented more than 75 % of total Chinese imports.
Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine
Prices of imports from the country concerned and price undercutting
Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnasuundumuse kindlaks Eurostati statistika põhjal.
The Commission established the trend of the prices of Chinese imports on the basis of Eurostat statistics.
HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.
The average price of imports into the Union from the PRC developed as follows:
Tabel 3
Table 3
Impordihinnad
Import prices
Hiinast pärit impordi hinnad [13] (eurot tonni kohta)
Chinese import prices [13] (EUR/tonne)
Hiinast pärit impordi hinnad langesid 2013.–2014. aastal 6 %, tõusid seejärel 2015. aastal 13 % ja langesid lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 %.
Prices of imports from China decreased from 2013 to 2014 by 6 %, subsequently increased by 13 % in 2015 and lastly decreased by 2 % in the RIP.
Kokkuvõttes kasvasid Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 5 %.
Overall, during the period considered prices of imports from China increased by 5 %.
See hinnatõus on kooskõlas põhjenduses 91 märgitud liidu tootmisharu müügihinna tõusuga liidu turul, mis oli vaatlusalusel perioodil umbes 4 %.
This price increase is in line with the increase of the Union industry sales prices in the Union market as shown in recital 91 which was around 4 % during the period considered.
Kuna ükski käesoleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, võrdles komisjon hinna allalöömise kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmist:
In the absence of cooperation from any Chinese exporting producer subject to this investigation, the Commission determined the price undercutting during the review investigation period by comparing:
liidu tootja kaalutud keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ja
the weighted average sales price of the Union producer charged to independent customers on the Union market, adjusted to an ex-works level; and
artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil põhinev Hiinast pärit impordi keskmine hind (sh dumpinguvastased tollimaksud), mida on asjakohaselt kohandatud impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.
the average Chinese import price based on the Article 14(6) database including the anti-dumping duties with appropriate adjustments for post-importation costs.
Artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav statistika sisaldab konkreetseid andmeid nende Hiina eksportivate tootjate impordihindade kohta, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist; see võimaldab arvutada individuaalsed hinna allalöömise marginaalid.
Statistics available in the Article 14(6) database provide specific data on import prices of the Chinese exporting producers granted MET in the original investigation allowing for individual undercutting margin calculation.
Võrdluse tulemus väljendati protsendina liidu tootmisharu kaalutud keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, oli see vahemikus 32–37 % ja 27–31 %.
The result of the comparison was expressed as a percentage of the Union industry average weighted price during the review investigation period and was in the ranges of 32 % to 37 %, and 27 % to 31 % for the Chinese exporting producers granted MET.
Ülejäänud Hiina eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse jääktollimaksumäära, oli hinna allalöömise marginaal vahemikus 31–35 %.
The undercutting margin of the remaining Chinese exporting producers subject to the residual duty amounted in the range of 31 % to 35 %.
Import muudest kolmandatest riikidest
Imports from other third countries
Liitu suunatud impordimaht muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalune riik on esitatud allpool tabelis.
The volume of imports into the Union from third countries other than the country concerned is shown in the table below.
Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
The quantity and the price trend are based on Eurostat.
Kolmandatest riikidest pärit import liitu muutus järgmiselt.
Imports into the Union from third countries developed as follows:
Tabel 4
Table 4
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosad ja hinnad
Import volumes, market share and prices from other third countries
Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides)
Other third countries imports (tonnes)
Kolmandate riikide turuosa (%)
Market share of third countries (%)
[0,05–0,2]
[0,01-0,05]
Import kolmandatest riikidest (eurot tonni kohta)
N/A
Tabelis 4 on esitatud komisjoni kogutud andmed muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtude, turuosa ja vaatlusaluse toote impordihindade kohta.
Table 4 shows the data collected by the Commission vis-à-vis import volumes, market share, and prices of imports of the product under review from other third countries.
Kui oleks kasutatud indekseerimist nagu tabelis esitatud impordimahu puhul, oleks tulemuseks saadud suundumus olnud mitteesindav ja segadusttekitav (kui 2013. aasta indeks oleks olnud 100, oleks turuosa olnud tabelis järgmine: 2014. aastal 8775, 2015. aastal 22516 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2279).
The Commission notes that no indexing was used for the market share of other third countries for the period 2013 to 2015 and for prices of imports of the product under review from other third countries for the period 2013 to 2015.
Sama olukord oleks tekkinud juhul, kui indekseerimist oleks kasutatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes (kui 2013. aasta indeks oleks olnud 100, oleks suundumus olnud järgmine: 2014. aastal 250, 2015. aastal 118 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11).
The reason for this is as follows.
Kuna on kindel, et need arvud ei oleks tabelis 4 kujutada soovitud olukorda täpselt kajastanud, otsustas komisjon erandkorras, et muude kolmandate riikide turuosa ja neist riikidest pärit vaatlusaluse toote keskmisi impordihindu ei indekseerita vaatlusaluse perioodi esimese aasta põhjal, vaid indeksina esitatakse ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmed.
Import volumes from other third countries during the period 2013 to 2015 entered the Union market in marginal volumes (that is, below 100 tonnes), representing a negligible total market share between 0,01 % and 0,2 % of total imports.
Tabelis 4 esitatud andmete põhjal saab siiski eristada teatavaid suundumusi.
If indexing had been applied along the same lines as for import volumes for these rows, this would have led to an unrepresentative and confusing trend (the row on market share would have read as follows if 2013 would have been indexed against 100: 2014 as 8775, 2015 as 22516, and the RIP as 2279).
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes import 87 tonnilt 2007 tonnile, mis vastas üldisele turuosale vahemikus 1–5 %.
The same holds true if indexing had been applied to the price of imports from other third countries row (that is, indexing 2013 against 100, the trend would have been: 2014 as 250, 2015 as 118, and the RIP as 11).
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas muudest kolmandatest riikidest pärit impordist enamiku import Indiast (1986 tonni).
Since it is undeniable that these figures would not have been an accurate representation of the situation intended to be captured by Table 4, the Commission chose, exceptionally, not to index against the first year of the period considered for market share of other third countries and average import prices of the product under review from these countries, but, instead, only designate the RIP data as the index.
Keskmine impordihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 388 eurot tonni kohta.
What can be distilled from the data in Table 4 are, nonetheless, certain trends.
See hinnatase oli veidi madalam keskmistest Hiina hindadest liidu turul ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta (397 eurot tonni kohta), kuid märkimisväärselt madalam liidu tootmisharu hindadest.
That is, during the RIP, imports increased from 87 to 2007 tonnes corresponding to a total market share on a range of 1 % to 5 %.
Kuna aga impordimaht muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne, ei oleks see saanud liidu tootmisharu majanduslikku olukorda oluliselt mõjutada.
India, with 1986 tonnes, represented the majority of these imports from other third countries during the RIP.
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
Also, the average price of imports during the RIP was reported at 388 EUR/tonne.
Üldised märkused
This price level was slightly below the average Chinese prices in the Union market without anti-dumping duties (397 EUR/tonne), but significantly below the Union industry's prices.
Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.
In any case as the import volume from other third countries was not significant, it could not have substantially affected the economic situation of the Union industry.
Tuleb märkida, et kuna liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, tuli tundlikud äriandmed esitada indeksitena.
Economic situation of the Union industry
Komisjon hindas liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid nende kontrollitud andmete alusel, mis esitati ainsa liidu tootja vastustes küsimustikule.
General remarks
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
It should be noted that since the Union industry consists of only one producer, sensitive business data had to be reported in the form of indexes.
Tabel 5
The Commission evaluated the economic indicators relating to the Union industry on the basis of the verified data contained in the questionnaire reply of the sole Union producer.
Liidu toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Production, production capacity, and capacity utilisation
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Toodang (indeks)
Table 5
Tootmisvõimsus (indeks)
Union Production, production capacity and capacity utilisation
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
Source: Verified questionnaire of the Union industry.
Liidu tootmisharu toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, kuid tema tootmisvõimsus jäi samaks.
Production (Index)
2014. aastal suurenes liidu tootmisharu toodang märkimisväärse 20 % võrra, kuid vähenes järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
Production capacity (Index)
Selle tulemusel paranes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil nelja protsendipunkti võrra, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 65 %ni.
Capacity utilisation (%)
Müügimaht ja turuosa
The Union industry's production increased by 7 % over the period considered, while its production capacity remained unchanged.
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
In 2014 the Union industry significantly increased its production by 20 %, but it progressively decreased until the review investigation period.
Tabel 6
As a result, the Union industry improved its capacity utilisation over the period considered by four percentage points, reaching 65 % in the review investigation period.
Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostati andmed.
Table 6
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müügimaht 3 %.
Source: Verified questionnaire of the Union industry and Eurostat.
Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2013.–2015. aastal 6 % ja suurenes seejärel veidi (2 %) alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.
Sales volume (Index)
Vaatlusalusel perioodil vähenes see kokku 4 % võrra.
Market share (Index)
Kasv
During the period considered the level of sales volume of the Union industry decreased by 3 %.
Ajavahemikus alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas liidu tarbimine 1 %.
Market share of the Union industry decreased from 2013 to 2015 by 6 % and subsequently increased slightly (by 2 %) from 2015 to the RIP.
Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 3 % ja turuosa vähenes seetõttu 4 %.
Overall, during the period considered it decreased by 4 %.
Tööhõive ja tootlikkus
Growth
Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Between 2013 and the RIP, the Union consumption increased by 1 %.
Tabel 7
The sales volume of the Union industry decreased by 3 %, which translated into a decrease in market share of 4 %.
Tööhõive (indeks)
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %.
Table 7
2014. aastal kasvas tootlikkus toodangu suurenemise tõttu 6 %, kuid vähenes järgmisel aastal.
Employment (Index)
Selle tulemusel tootlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil veidi (1 %).
Productivity (Index)
Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
The number of employees in the Union industry increased during the period considered by 8 %.
HRVst pärit impordi suhtes on 2005. aastast alates kehtinud dumpinguvastased meetmed.
In 2014, as a result of an increase in production the productivity increased by 6 % but it decreased the following year.
Nagu on märgitud põhjendustes 35–47, olid Hiina tootjate dumpingumarginaalid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimummarginaalist märkimisväärselt kõrgemal tasemel.
As a result the productivity slightly decreased over the period considered by 1 %.
Mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale on suur, kuna dumpinguhinnaga baariumkarbonaati imporditakse HRVst jätkuvalt märkimisväärses mahus.
Anti-dumping measures have been in place against imports from the PRC since 2005.
Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele ja ühiku tootmiskulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
As established in recitals 35 to 47, the dumping margins of the Chinese producers during the review investigation period were significantly above the de minimis level.
Tabel 8
The impact on the economic situation of the Union industry is substantial, given the continued imports in significant volumes of barium carbonate at dumped prices from the PRC.
Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad