natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 27 of Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council [4] requires the Commission to examine the impact of the use of the 2006 IPCC guidelines, or of changes to UNFCCC methodologies used, on the Member State's total greenhouse gas emissions relevant for Article 3 of Decision No 406/2009/EC by December 2016, with a view to ensuring consistency between the methodologies used for the determination of the AEAs and the annual reporting by Member States after the date of that examination.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 525/2013 [4] artiklis 27 nõutakse, et komisjon analüüsiks 2016. aasta detsembriks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suuniste kasutamise või kasutatavasse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni metoodikasse tehtud muudatuste mõju liikmesriikide kasvuhoonegaaside koguheitele seoses otsuse 406/2009/EÜ artikliga 3, eesmärgiga tagada kooskõla aastaks eraldatud heitkoguste määramiseks kasutatud metoodikate ja liikmesriikide aastaaruannete vahel pärast kõnealuse analüüsimise kuupäeva.
In accordance with Article 27 of Regulation (EU) No 525/2013 and based on the GHG inventory data as reviewed under Article 19 of that Regulation, the Commission examined the impact of the use of the 2006 IPCC Guidelines, and of changes to UNFCCC methodologies used, on Member State's GHG inventories.
Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 27 kohaselt ja tuginedes vastavatele kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt läbi vaadatud kasvuhoonegaaside inventuuri andmetele, analüüsis komisjon valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suuniste kasutamise ja kasutatavasse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni metoodikasse tehtud muudatuste mõju liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuridele.
The difference in the total greenhouse gas emissions relevant for Article 3 of Decision No 406/2009/EC exceeds 1 % for most Member States.
Enamikus liikmesriikides ületab otsuse nr 406/2009/EÜ artiklile 3 vastav asjakohane kasvuhoonegaaside koguheite erinevus 1 %.
Such revision should be done using the same methodology as the one used for determining the annual emission allocations by Decision 2013/162/EU.
Selguse huvides tuleks otsuse 2013/162/EL II lisa tervikuna asendada, jättes aastateks 2013–2016 määratud aastaks eraldatud heitkogused muutmata.
The revision of AEAs should be limited to those that were allocated for the years 2017 to 2020, since for greenhouse gas emissions for the years 2013 to 2016 Member States can no longer change their policies and measures.
Otsuse 2013/162/EL artikkel 2 viitab globaalse soojendamise potentsiaali väärtustele, mis on esitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes, mis on vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi poolt otsusega 15/CP.17.
However, in the interests of clarity the whole Annex II to Decision 2013/162/EU should be replaced, while keeping the AEAs for the years 2013 to 2016 unchanged.
Vahepeal on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents võtnud vastu uue otsuse 24/CP.19, millega tuletatakse taas meelde otsust 15/CP.17 ning kinnitatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes nimetatud väärtusi.
Article 2 of Decision 2013/162/EU refers to global warming potential values from the 4th IPCC Assessment Report as adopted by Decision 15/CP.17 of the Conference of the Parties to the UNFCCC.
Delegeeritud määruse (EL) nr 666/2014 artiklis 7 nõutakse liikmesriikidelt ja komisjonilt, et nad kasutaksid otsuse 24/CP.19 III lisas loetletud globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi, kui nad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõigete 1–5 alusel määravad ja esitavad liikmesriigi ning liidu kasvuhoonegaaside inventuuriandmeid.
In the meanwhile the Conference of the Parties to the UNFCCC adopted a new Decision 24/CP.19 recalling Decision 15/CP.17 and confirming the values from the 4th IPCC Assessment Report.
Selguse huvides tuleks seepärast asendada otsuse 2013/162/EL artiklis 2 esitatud viide otsusele 15/CP.17 viitega otsusele 24/CP.19.
Article 7 of Delegated Regulation (EU) No 666/2014 requires Member States and the Commission to use the global warming potentials listed in Annex III to Decision 24/CP.19 for the purpose of determining and reporting greenhouse gas inventories pursuant to paragraphs 1 to 5 of Article 7 of Regulation (EU) No 525/2013.
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,
In the interests of clarity the reference to Decision 15/CP.17 in Article 2 of Decision 2013/162/EU should therefore be replaced by a reference to Decision 24/CP.19.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Climate Change Committee,
Artikkel 1
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Otsust 2013/162/EL muudetakse järgmiselt:
Article 1
Artiklis 2 asendatakse tekst „otsusega 15/CP.17“ tekstiga „otsusega 24/CP.19“;
Decision 2013/162/EU is amended as follows:
II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas oleva tekstiga.
In Article 2, ‘Decision 15/CP.17’ is replaced by ‘Decision 24/CP.19’;
Artikkel 2
Annex II is replaced by the text in the Annex to this Decision.
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Article 2
Brüssel, 10. august 2017
Done at Brussels, 10 August 2017.
Miguel Arias Cañete
For the Commission
ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.
Member of the Commission
Komisjoni 26. märtsi 2013. aasta otsus 2013/162/EL, milles määratakse kindlaks liikmesriikide aastased saastekvoodid ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 90, 28.3.2013, lk 106).
OJ L 140, 5.6.2009, p. 136.
Komisjoni 12. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 666/2014 liidu inventuurisüsteemi käsitlevate sisuliste nõuete kehtestamise ning globaalse soojendamise potentsiaali ja rahvusvaheliselt kokku lepitud inventuurisuuniste muudatuste arvessevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 525/2013 (ELT L 179, 19.6.2014, lk 26).
Commission Decision 2013/162/EU of 26 March 2013 on determining Member States' annual emission allocations for the period from 2013 to 2020 pursuant to Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 90, 28.3.2013, p. 106).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).
Commission Delegated Regulation (EU) No 666/2014 of 12 March 2014 establishing substantive requirements for a Union inventory system and taking into account changes in the global warming potentials and internationally agreed inventory guidelines pursuant to Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council (OJ L 179, 19.6.2014, p. 26).
LISA
Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC (OJ L 165, 18.6.2013, p. 13).
II LISA
ANNEX
Liikmesriikide aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikuks 2013–2020, mis on arvutatud, kasutades valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljandas hindamisaruandes esitatud globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi
ANNEX II
Liikmesriik
Member States Annual Emissions Allocation for the year 2013 to 2020 calculated applying global warming potential values from the fourth IPCC assessment report
Aastaks eraldatud heitkogus
Member State
ekvivalenttonnides)
Annual Emission Allocation
Belgia
(tonnes of carbon dioxide equivalent)
Bulgaaria
Slovenia
Analüüsi tulemusi arvesse võttes tuleks kõik otsuse 2013/162/EL II lisas sisalduvad liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikuks 2017–2020 läbi vaadata, et arvestada ajakohastatud inventuuriandmeid, mis on esitatud ja 2016. aastal üle vaadatud vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 19.
Slovakia
Sellise läbivaatamise korral tuleks kasutada sama metoodikat nagu see, mida kasutati aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramiseks otsusega 2013/162/EL.
Finland
komisjoni liige
Commission Delegated Decision (EU) 2017/1474
Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2017/1474,
supplementing Directive (EU) 2016/797 of the European Parliament and of the Council with regard to specific objectives for the drafting, adoption and review of technical specifications for interoperability
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega
(notified under document C(2017) 3800)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 3800 all)
Having regard to Directive (EU) 2016/797 of the European Parliament and of the Council of 11 May 2016 on the interoperability of the rail system within the European Union [1], and in particular Article 5(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, [1] eriti selle artikli 5 lõiget 1,
While Article 4 of Directive (EU) 2016/797 sets out the content and some general objectives of the technical specifications for interoperability (‘TSIs’), that Directive does not set out the specific objectives for each TSI but empowers the Commission to adopt delegated acts for that purpose.
Ehkki direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 4 on kindlaks määratud koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKd) sisu ja mõned üldeesmärgid, ei ole selles direktiivis sätestatud iga KTK konkreetseid eesmärke, vaid on antud komisjonile õigus võtta sel otstarbel vastu delegeeritud õigusakte.
This Decision sets out a coherent set of specific objectives which should be integrated in the TSIs to improve interoperability while making it possible to facilitate, improve and develop rail transport services within the Union and with third countries and contribute to the completion of the single European railway area and the progressive achievement of the internal market.
Käesolevas otsuses määratakse kindlaks sidus konkreetsete eesmärkide kogum, mis tuleks lõimida koostalitluse parandamiseks KTKdesse ning mis võimaldab hõlbustada, täiustada ja arendada raudteeveoteenuseid liidu piires ja kolmandate riikidega ning aitab lõpule viia ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise ja siseturu järkjärgulise väljakujundamise.
Those specific objectives in the TSIs should be implemented by means of requests to the European Union Agency for Railways (the ‘Agency’) in accordance with Article 5(2) of Directive (EU) 2016/797.
Kõnealuste konkreetsete eesmärkide rakendamiseks tuleks esitada Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) taotlus kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 lõikega 2.
Those requests should be based on the Commission's own priorities and on the availability of resources within the Agency.
Taotluse esitamisel tuleks lähtuda komisjoni enda prioriteetidest ja ameti kättesaadavatest vahenditest.
For each specific objective, the recommendations of the Agency should include cost benefit analyses and impact assessments of the technical solutions considered to allow the Commission to select the most viable solutions and establish the TSIs by means of implementing acts according to the examination procedure referred to in Article 51(3) of Directive (EU) 2016/797.
Ameti soovitused peaksid hõlmama iga konkreetse eesmärgi puhul asjaomaste tehniliste lahenduste kulude ja tulude analüüsi ning mõjuhinnangut, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha kõige elujõulisemad lahendused ja kehtestada rakendusaktidega KTKd kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
In terms of scope of application, the existing TSIs satisfactorily cover all subsystems defined in Annex II to Directive (EU) 2016/797.
Mis puudutab kohaldamisala, siis olemasolevad KTKd katavad rahuldavalt kõik direktiivi (EL) 2016/797 II lisas kindlaks määratud allsüsteemid.
However, in line with ‘better regulation’ principles, in order to reduce the number of legislative acts and in order to further increase the coherence between TSIs, the scope of specific TSIs should be reviewed and possibly some of them should be restructured or merged to avoid duplication and to provide a more direct correspondence between subsystems, essential requirements and TSIs.
Parema õigusloome põhimõtete kohaselt tuleb selleks, et vähendada õigusaktide arvu ja veelgi suurendada KTKde sidusust, konkreetsete KTKde kohaldamisala siiski läbi vaadata ning võimalik, et mõned neist tuleks ümberstruktureerida või omavahel liita, et vältida dubleerimist ning tagada otsesem vastavus allsüsteemide, oluliste nõuete ja KTKde vahel.
That should take into account the stability necessary in railway legislation.
Seda tehes tuleks arvesse võtta raudteealastes õigusaktides vajalikku stabiilsust.
In order to ensure coherence of the legislation, the possible impacts and interfaces between TSIs and between TSIs and existing strategies, policies and legislation should be taken into account.
Et tagada õigusaktide sidusus, tuleks arvesse võtta KTKde vahelisi ning KTKde ja olemasolevate strateegiate, tegevuspõhimõtete ja õigusaktide vahelisi võimalikke mõjusid ja liideseid.
It should also be considered whether the proposed solutions, or specific elements, should be included in the TSI itself or in related documents and legislation.
Samuti tuleks kaaluda, kas kavandatavad lahendused või konkreetsed elemendid tuleks lisada KTKsse endasse või seonduvatesse dokumentidesse ja õigusaktidesse.
Furthermore, the TSIs should, whenever possible, preserve the TSI provisions which remove technical barriers to interoperability, in particular provisions facilitating the free movement of vehicles throughout the Union.
Peale selle tuleks KTKdes võimaluse korral alati säilitada sätted, millega kõrvaldatakse koostalitlust pärssivad tehnilised tõkked, eelkõige sätted, mis hõlbustavad veeremiüksuste vaba liikumist kogu liidus.
TSIs revisions should take into account the experience of the railway sector regarding unclear requirements or other unintended impacts and costs resulting from the TSIs, including in particular the experience of Rail Freight Corridors or experiences resulting from the application of the TSIs to low density lines.
KTKde läbivaatamisel tuleks arvesse võtta raudteesektori kogemusi seoses ebaselgete nõuetega või muude KTKdest tulenevate ettekavatsematute mõjude ja kuludega, sealhulgas eeskätt raudtee-kaubaveokoridorides saadud kogemusi või kogemusi, mida on saadud KTKde kohaldamisel vähese vooga liinidel.
TSIs revisions should also take into account the need to achieve the right balance between a rule-based approach, which allows to facilitate technical compatibility in particular at the interfaces between subsystems, but also between interoperability constituents and subsystems, and a risk-based approach, which allows to facilitate technical progress and innovative solutions, in particular when specifying functions and performances.
Samuti tuleks KTKde läbivaatamisel arvesse võtta vajadust saavutada õige tasakaal ühelt poolt eeskirjapõhise lähenemisviisi vahel, mis võimaldab suurendada eelkõige allsüsteemide vaheliste liideste, aga ka koostalitluse komponentide ja allsüsteemide tehnilist ühilduvust, ning teiselt poolt riskipõhise lähenemisviisi vahel, mis võimaldab hõlbustada tehnika arengut ja innovaatilisi lahendusi, eriti funktsioonide ja jõudluse kindlaksmääramisel.
TSIs revisions should take into account the developments of the railway system and related research and innovation activities, in particular but not limited to Shift2Rail, keeping the margin of manoeuvre for innovation, and integrating innovations when they reach an appropriate level of maturity determined by the Agency.
KTKde läbivaatamisel tuleks arvesse võtta raudteesüsteemi arengut ning seonduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, eelkõige (kuid mitte ainult) ühisettevõttes Shift2Rail, jättes ruumi uuendusteks ja lõimides need, kui need saavutavad ameti kindlaksmääratud asjakohase küpsuse.
In terms of the technical coherence of the 1520 mm track gauge railway networks in the Union and of vehicles operated on those networks, relevant TSIs should take into account the evolution of technical requirements applicable in the 1520 mm track gauge networks of third countries.
Liidu 1520 mm rööpmelaiusega raudteevõrgustiku ja seal kasutatavate veeremiüksuste tehnilise sidususega seoses tuleks asjakohastes KTKdes arvesse võtta kolmandate riikide 1520 mm rööpmelaiusega raudteevõrgustikus kohaldatavate tehniliste nõuete arengut.
In order to facilitate their promotion and possible adoption outside the Union, and to facilitate interchange between third country networks and the Union, TSIs may include voluntary provisions taking into account requirements common in other geographical areas, for example higher axle loads for heavy trains.
Et hõlbustada KTKde edendamist ja võimalikku kasutuselevõttu väljaspool liitu ning kolmandate riikide võrgustike ja liidu võrgustiku vahelist vahetust, võivad KTKd sisaldada vabatahtlikke sätteid, kus võetakse arvesse teistes geograafilistes piirkondades levinud nõudeid, näiteks suuremaid teljekoormusi raskete rongide puhul.
In order to allow TSIs to keep up with developments in standards and other technical documents, TSIs should integrate references to those documents in a way which makes it possible to update them in a timely manner while providing for the necessary transitions between standards or between versions of standards.
Et pidada sammu standardites ja tehnilistes dokumentides tehtavate muudatustega, peaksid KTKd sisaldama viiteid kõnealustele dokumentidele viisil, mis võimaldab viiteid õigel ajal ajakohastada, tagades vajaliku ülemineku ühelt standardilt või selle versioonilt teisele.
In accordance with Article 4(3)(f) of Directive (EU) 2016/797, most TSIs include clauses defining the strategy for their application in order to make a gradual transition from the existing situation to a situation of compliance with the TSI.
Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 3 punktiga f sisaldab enamik KTKsid sätteid, milles on kindlaks määratud KTKde kohaldamise strateegia, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast olukorrast olukorda, mis on KTKga vastavuses.
There is however confusion in the rail sector on the concrete application of those clauses.
Nende sätete konkreetse kohaldamise osas valitseb raudteesektoris siiski segadus.
The strategies for application should thus be reviewed and, to the extent possible and depending on the nature of each TSI, be simplified and be consistent in the various TSIs, especially the TSIs relating to rolling stock.
Seega tuleks kohaldamisstrateegiad läbi vaadata ja sõltuvalt iga KTK laadist võimalikult lihtsaks muuta.
The possibility to allow a mixed application of a TSI and of its previous version during the transition period should be considered.
Samuti tuleks tagada eri KTKdes – eriti neis, mis on seotud veeremiga – kõnealuste strateegiate järjekindlus.
Additionally, the validity period of the certificates for interoperability constituents and subsystem should be defined in the TSIs, and should be coherent between TSIs.
Tuleks kaaluda võimalust lubada kohaldada üleminekuperioodil samaaegselt KTKd ja selle eelmist versiooni.
Article 4(3)(h) of Directive (EU) 2016/797 allows TSIs to include provisions applicable to existing subsystems and vehicles, in particular in the event of their upgrading and renewal.
Lisaks tuleks KTKdes kindlaks määrata koostalitluse komponentide ja allsüsteemide sertifikaatide kehtivusaeg, mis peaks olema eri KTKde puhul ühtne.
Those provisions can give rise to legal uncertainty in case of authorisations which are already issued, therefore there should be particular attention to the preliminary analysis of the related costs and benefits and to the definition of the modification works which require an application for a new authorisation.
Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 3 punkti h alusel on lubatud lisada KTKdesse sätted, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide ja veeremiüksuste suhtes, eelkõige nende ümberehitamise ja uuendamise korral.
In order to ensure efficiency in the processes of placing on the market and placing in service of vehicles, the TSIs should provide certainty as to which parameters of a vehicle should be checked as part of the authorisation procedures in accordance with Articles 21 and 24 of Directive (EU) 2016/797 and which parameters should be checked by the railway undertakings after the delivery of the vehicle authorisation for placing on the market and before the first use of the vehicle to ensure compatibility between vehicles and the routes on which they are to be operated.
Need sätted võivad tuua juba välja antud lubade puhul kaasa õigusliku ebakindluse, mistõttu tuleks pöörata erilist tähelepanu seonduvate kulude ja seonduva kasu eelnevale analüüsimisele ning sellise muutmise määratlemisele, mille korral tuleb taotleda uut luba.
The TSIs should also clarify the procedures to be followed by the railway undertakings to ensure compatibility between complete trains, including intermodal transport units, and the routes on which they are to be operated as well as, to the extent possible, the information to be provided by the infrastructure managers and the conditions under which railway undertakings should be granted network access to carry out related tests.
Et kindlustada veeremiüksuste turule laskmise ja kasutuselevõtu tõhusus, tuleks KTKde abil tagada selgus selles, milliseid veeremiüksuse parameetreid tuleks kontrollida direktiivi (EL) 2016/797 artiklite 21 ja 24 kohase loa andmise menetluse raames ning milliseid parameetreid peaksid kontrollima raudteeveo-ettevõtjad pärast veeremiüksuse turule laskmise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse esimest kasutuskorda, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamismarsruutide ühilduvus.
In addition to the requirements of Article 5(2)(a) of Directive (EU) 2016/797 on the identification of basic parameters and of interfaces between subsystems, the tables of the TSIs listing the links between the basic parameters and the essential requirements set out in Annex III of Directive (EU) 2016/797 should also be updated in order to ensure a coherent approach among all TSIs.
Samuti tuleks KTKdes selgitada menetlusi, mida raudteeveo-ettevõtjad peaksid järgima selleks, et tagada täisrongide, sealhulgas ühendvedusid tegevate üksuste ja nende kasutamismarsruutide ühilduvus, ning täpsustada võimalikult põhjalikult taristuettevõtjate esitatavat teavet ja tingimusi, mille alusel raudteeveo-ettevõtjatele tuleks tagada seonduvate katsete tegemiseks juurdepääs võrgustikule.
In order to enable easy substitution during maintenance, to allow for economies of scale and to reduce maintenance costs and obsolescence, the modularity of the railway system should be improved.
Lisaks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud nõudele selgitada välja põhiparameetrid ja allsüsteemide vahelised liidesed tuleks selleks, et tagada kõikides KTKdes ühtne lähenemisviis, ajakohastada KTKde tabeleid, kus on loetletud põhiparameetrite ja kõnealuse direktiivi III lisas sätestatud oluliste nõuete vahelised seosed.
To that end, the number of interoperability constituents should be reviewed and increased where suitable, thereby encouraging the use of commercial off-the-shelf products and spare parts and reaping the benefits of standardisation.
Et võimaldada hõlpsat asendamist hoolduse ajal, teha võimalikuks mastaabisääst ning vähendada hoolduskulusid ja iganemist, tuleks parandada raudteesüsteemi modulaarsust.
The notification of conformity assessment bodies places significant administrative burden on the Member States and the Commission.
Selleks tuleks läbi vaadata koostalitluse komponentide arv ja seda vajaduse korral suurendada, toetades niiviisi kaubanduslike valmistoodete ja varuosade kasutamist ning saades kasu standardimisest.