natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The decision on such checks, their location and intensity remains fully in the hands of the Member States and should always be proportionate to the identified threats.
Kas, kus ja kui intensiivselt politseikontrolle teostada, on endiselt liikmesriikide otsustada ning politseikontroll peaks alati olema proportsionaalne kindlakstehtud ohtudega.
Such checks may prove more efficient than internal border controls, notably as they are more flexible than static border controls at specific border crossing points and can be adapted more easily to evolving risks.
Sellised politseikontrollid võivad osutuda tõhusamaks kui kontroll sisepiiridel, sest nad on paindlikumad kui staatiline piirikontroll konkreetsetes piiripunktides ja neid saab lihtsamalt kohandada vastavalt muutuvatele ohtudele.
Border areas may have specific risks as regards cross-border crime and may also be more exposed to certain offences committed throughout the entire territory such as burglaries, vehicle theft, drugs trafficking, unauthorised secondary movement of third-country nationals, migrant smuggling or trafficking in human beings.
Piirialadel võivad esineda piiriülese kuritegevusega seotud eriohud ja seal võidakse ka rohkem toime panna kogu territooriumil esinevaid süütegusid, nagu sissemurdmised, sõidukivargused, ebaseaduslik uimastikaubandus, kolmanda riigi kodanike omavoliline teisene ränne, sisserändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus.
The risks of breaches of the rules on the legality of residence within the territory might be also higher in border areas.
Samuti võib seaduslikult riigi territooriumil elamise nõuete rikkumise oht olla suurem piirialadel.
Taking account of those risks, Member States may decide to carry out and intensify police checks in border areas, which are adapted to the specific risks of border areas, as long as those measures do not have an effect equivalent to border checks.
Neid ohte arvesse võttes võivad liikmesriigid otsustada teostada ja tugevdada piirialadel politseikontrolle, mida on kohandatud vastavalt piirialade eriohtudele, tingimusel et need kontrollid ei oma samaväärset toimet kontrollidega piiril.
Modern technologies to monitor traffic flows, notably on motorways and other important roads determined by the Member States, can be instrumental in addressing threats to public policy or internal security.
Avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavate ohtudega tegelemisel võib suurt kasu olla nüüdisaegsest tehnoloogiast, mille abil saab jälgida liiklusvoogusid, eeskätt kiirteedel ja muudel olulistel maanteedel, mille on kindlaks määranud liikmesriigid.
From that perspective, the use of monitoring and surveillance systems allowing for automatic number plate recognition for law enforcement purposes should therefore be encouraged, subject to the applicable rules concerning camera surveillance, including data protection safeguards.
Seda silmas pidades tuleks toetada selliste jälgimis- ja valvesüsteemide kasutamist, mis võimaldavad numbrimärkide automaatset tuvastamist õiguskaitse eesmärkidel, kohaldades videovalvet reguleerivaid asjakohaseid õigusnorme, sealhulgas isikuandmete kaitse tagatisi.
This could help the surveillance of the main European transport corridors, used by considerable numbers of travellers and vehicles to move across the Union, without a disproportionate impact to the traffic flow.
See võimaldaks liiklusvoogusid ebaproportsionaalselt mõjutamata jälgida Euroopa peamisi transpordikoridore, mida kasutab liidus liikumiseks märkimisväärne hulk reisijaid ja sõidukeid.
It is only in cases of police powers under national legislation which are specifically limited to border areas and imply identity checks even without concrete suspicion, that Member States have to provide for a specific framework to ensure that those police checks do not amount to measures equivalent to border controls.
Ainult juhul, kui siseriiklikest õigusaktidest tulenevad politseikohustused, mille täitmine piirdub üksnes piirialadega ja mis hõlmavad isikusamasuse kontrolli ilma konkreetse kahtluseta, peavad liikmesriigid sätestama konkreetse raamistiku tagamaks, et need politseikontrollid ei omaks samaväärset toimet kontrollidega piiril.
While in the Melki judgment [5] the Court of Justice recognised that Member States may establish such specific police powers for internal border areas allowing for enhanced identity checks only in those parts of the territory, it ruled that in those situations, Member States must provide specific provisions in relation to the intensity and frequency of such controls.
Kuigi Euroopa Kohus leidis Melki kohtuasjas [5] tehtud otsuses, et liikmesriigid võivad anda politseile sisepiirialadel eripädevuse, mis võimaldab teostada isikusamasuse põhjalikku kontrolli üksnes nendel territooriumi osadel, märkis kohus ka, et sellises olukorras peavad liikmesriigid ette nägema selliste kontrollide intensiivsust ja sagedust reguleerivad täpsed normid.
In addition, if a check does not depend upon the behaviour of the person checked or on specific circumstances or information giving rise to a risk for public policy or internal security, Member States are to provide for the necessary framework to guide its practical application to avoid that such police measures have an effect equivalent to border controls.
Kui kontroll ei sõltu kontrollitava isiku käitumisest ega avaliku korra või sisejulgeoleku rikkumise ohule viitavatest eriasjaoludest või teabest, peavad liikmesriigid lisaks sätestama vajaliku raamistiku kontrolli praktiliseks teostamiseks hoidmaks ära võimalust, et selliste politseimeetmete toime oleks samaväärne piirikontrolliga.
Over the past three years a number of Member States have intensified police checks in the border areas in the context of the increased threats to public policy or internal security (namely, Austria, Belgium, Czech Republic, Germany, Denmark, Netherlands, France, Italy, Slovenia, and Switzerland).
Viimase kolme aasta jooksul on hulk liikmesriike tugevdanud politseikontrolle piirialadel seoses suurenenud ohtudega avalikule korrale ja sisejulgeolekule (nimelt Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Taani, Madalmaad, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia ja Šveits).
Those checks sometimes focused on specific means of transport, for instance, trains, or specific border areas.
Mõnikord tehti neid kontrolle konkreetsetes transpordivahendites, näiteks rongides, või konkreetsetel piirialadel.
The use of technological means is also increasing in this context.
Ka tehnoloogilisi vahendeid kasutatakse selles valdkonnas üha enam.
The Commission has not contested any of those cases.
Komisjon ei ole ühtegi neist juhtumitest vaidlustanud.
Some of those cases set examples of good practice in addressing persistent, increased threats to public policy or internal security.
Mõned neist juhtumitest on näited headest tavadest, kuidas tulla toime avalikku korda ja sisejulgeolekut pidevalt ähvardavate suurenenud ohtudega.
Pursuant to Regulation (EU) 2016/399, the temporary reintroduction of border controls may be used only in exceptional circumstances, as a last resort measure.
Vastavalt määrusele (EL) 2016/399 võib erandjuhtudel piirikontrolli ajutiselt taaskehtestada, kui tegemist on viimase abinõuna.
In this context Council Implementing Decision (EU) 2017/246 [6] explicitly encouraged the Member States to assess whether police checks would not achieve the same results as temporary internal border controls, before introducing or prolonging such controls.
Sellega seoses on nõukogu rakendusotsuses (EL) 2017/246 [6] sõnaselgelt soovitatud liikmesriikidel enne piirikontrolli kehtestamist või pikendamist hinnata, kas politseikontrollidega ei saavutataks samu tulemusi kui ajutise sisepiirikontrolliga.
While in some circumstances it may be clear from the outset that police checks alone are not sufficient to address the identified threats to public policy or internal security (for example, searching for specific suspects following a terrorist attack), in other cases, similar objectives as those of reintroduced border controls may be pursued by means of enhanced police checks in border areas.
Kuigi teatavates olukordades võib olla algusest peale selge, et politseikontrollidest üksi ei piisa avalikule korrale või sisejulgeolekule kindlakstehtud ohtudega toime tulekuks (näiteks konkreetsete kahtlustatavate otsimine pärast terrorirünnakut), võib teistel juhtudel taaskehtestatud piirikontrolliga sarnaseid eesmärke üritada saavutada tugevdatud politseikontrollidega piirialadel.
Therefore, on the one hand, the decision on the temporary reintroduction of border controls at internal borders should be in principle preceded by the assessment of other alternative measures.
Ühest küljest peaks sisepiiridel ajutise piirikontrolli taaskehtestamise otsusele seetõttu põhimõtteliselt eelnema muude võimalike meetmete hindamine.
In particular in case of decisions on the temporary reintroduction of border controls at internal borders due to foreseeable events Member States should demonstrate that such assessment has been carried out.
Eeskätt peaksid liikmesriigid selliste otsuste puhul, kus sisepiiridel taaskehtestatakse ajutine piirikontroll ettenähtavate sündmuste tõttu, näitama, et hindamine on läbi viidud.
On the other hand in specific cases of urgent and serious threats to public policy or internal security at the level of the area without internal border control or at national level, the temporary reintroduction of internal border controls may be necessary immediately.
Teisest küljest võib erijuhtudel, kui avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab sisepiirikontrollita ala tasandil või riigi tasandil kiireloomuline ja tõsine oht, olla piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel viivitamatult vajalik.
This Recommendation encourages Member States to better use their police powers and to give precedence to police checks before deciding on the temporary reintroduction of internal border controls.
Käesoleva soovitusega kutsutakse liikmesriike paremini kasutama politsei pädevusi ja eelistama politseikontrolle, enne kui nad otsustavad ajutiselt taaskehtestada sisepiirikontrolli.
Whichever measures a Member State takes to address a specific threat to its public policy or internal security, it should ensure that the implementation of the measure does not lead to obstacles to the free movement of persons and goods which would not be necessary, justified by and proportionate to those threats to public policy or internal security and that it fully respects fundamental rights and in particular the principle of non-discrimination.
Mis tahes meetmeid liikmesriik võtab avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu vastu, ta peaks tagama, et meetme rakendamine ei loo inimeste ja kaupade vabale liikumisele takistusi, mis ei ole vajalikud nimetatud avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu tõrjumiseks, sellega põhjendatud ja proportsionaalsed, ning et meede on täielikult kooskõlas põhiõiguste tagamise ja mittediskrimineerimise põhimõttega.
The area without internal border control also relies on the effective and efficient application by the Member States of accompanying measures in the area of cross-border police cooperation.
Samuti eeldab sisepiirikontrollita ala toimimine seda, et liikmesriigid kohaldavad piiriülese politseikoostöö valdkonnas tulemuslikult ja tõhusalt täiendavaid meetmeid.
The Schengen evaluations conducted so far in the field of police cooperation have highlighted that even though Member States are generally legally compliant with the Schengen acquis, a number of obstacles hamper the practical use of some of the cross-border police cooperation tools available to Member States.
Läbiviidud Schengeni hindamised politseikoostöö valdkonnas on esile toonud tõsiasja, et kuigi liikmesriigid üldiselt järgivad Schengeni õigustiku nõudeid, takistab hulk tõkkeid mõningate liikmesriikide käsutuses olevate politseikoostöö vahendite praktilist kasutamist.
Member States should therefore be encouraged to tackle these obstacles to better address cross-border threats.
Seetõttu tuleks liikmesriike innustada neid tõkkeid kõrvaldama, et nad saaksid piiriüleste ohtudega paremini toime tulla.
Joint police patrols and other existing tools of operational police cooperation contribute to internal security in the area without internal border controls.
Ühised politseipatrullid ja muud olemasolevad politsei operatiivkoostöö vahendid aitavad sisepiirikontrollita alal sisejulgeolekut tagada.
Joint patrols on board of cross-border trains e.g. clearly enhance security, by preventing situations where the lack of symmetry in controls undermines the efforts taken on one side of the border only.
Näiteks ühispatrullid riikidevahelistel rongidel suurendavad selgelt julgeolekut, kuna aitavad ära hoida olukordi, kus kontrollide omavahel kooskõlastamata jätmine nõrgendab ühel pool piiri tehtavaid pingutusi.
A number of Member States have established practices which facilitate or allow for joint police operations to take place (for instance, the joint police stations which Germany and Poland have established at their border focussing on joint patrolling and other operations, or the micro-teams established for joint investigations at the Austrian-Czech border, joint train patrols in Austria, Germany, France, Italy, and Hungary, or the recruitment by German police of nationals from other Member States, in particular for patrolling in the border regions).
Mõnedes liikmesriikides on välja kujunenud tavad, mis hõlbustavad või võimaldavad ühiste politseioperatsioonide läbiviimist (näiteks Saksamaa ja Poola on oma piiril asutanud ühised politseijaoskonnad, kus tegeletakse peamiselt ühispatrullide ja muude operatsioonidega; Austria ja Tšehhi piiril on ühisuurimiste jaoks loodud mikrorühmad; Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Ungaris toimuvad ühispatrullid rongidel ning Saksamaa politsei värbab teiste liikmesriikide kodanikke, eeskätt piirialade patrullimiseks).
Other Member States should be encouraged to follow these best practices.
Teisi liikmesriike tuleks innustada nendest headest tavadest eeskuju võtma.
Joint threat analysis and cross-border information exchange between Member States sharing border regions can help in designing efficient police checks to address the identified threats.
Ühised ohuanalüüsid ja piiriülene teabevahetus liikmesriikide vahel, kellel on ühised piirialad, võivad olla abiks tõhusate politseikontrollide kavandamisel, selleks et kindlakstehtud ohtudega toime tulla.
Such cooperation can cover the risks on specific cross-border traffic routes, as well as specific means of transportation often used in criminal activities, in order to allow for targeted police checks ahead of border areas.
Selline koostöö võib hõlmata nii konkreetsete piiriüleste marsruutidega kui ka kuritegevuses sageli kasutatavate konkreetsete transpordivahenditega seotud riske, selleks et võimaldada suunatud politseikontrolle enne piirialasid.
Such police checks can provide a joint tool to address the threats to public policy or internal security faced by the Member States concerned.
Sellised politseikontrollid võivad olla vahendiks, mida kasutatakse ühiselt asjaomaste liikmesriikide avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavate ohtudega toime tulekuks.
For this reason it is important to encourage Member States to further develop cross-border cooperation.
Seetõttu on oluline ergutada liikmesriike piiriülest koostööd edasi arendama.
To reinforce cross-border police cooperation, Member States may request the support from the Commission in the implementation of this Recommendation.
Selleks et piiriülest politseikoostööd tugevdada, võivad liikmesriigid taotleda komisjonilt käesoleva soovituse rakendamiseks toetust.
Such support can contribute for instance to facilitate the exchange of best practices among practitioners and decision makers of the Member States and enhance the cooperation between Member States and the relevant agencies (Europol and the European Border and Coast Guard).
Komisjoni toetusega saab aidata hõlbustada näiteks heade tavade vahetamist liikmesriikide erialaspetsialistide ja poliitikakujundajate vahel ning koostöö tõhustamist liikmesriikide ja asjaomaste ametite (Europol ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet) vahel.
It can contribute also to further enhance cross-border cooperation structures such as the Police Customs Cooperation Centres.
Selle abil saab edasi arendada ka piiriülese koostöö struktuure, nagu näiteks politsei- ja tollikoostöö keskused.
In addition, the Commission will support the updating, based on input from Member States, the 2011 ‘Schengen catalogue’ [7], which identifies, among others, best practices in the field of operational cross-border police cooperation, and the National Fact Sheets of the ‘Manual on cross-border operations’ [8].
Lisaks sellele toetab komisjon liikmesriikide sisendile tuginedes 2011. aasta Schengeni kataloogi [7] (milles on muu hulgas esitatud parimad tavad piiriülese politsei operatiivkoostöö valdkonnas) ja piiriüleste operatsioonide käsiraamatu [8] riikide teabelehtede ajakohastamist.
As demonstrated by the recent migratory crisis, uncontrolled secondary movements of irregular migrants may pose a serious threat to public policy or internal security.
Nagu hiljutise rändekriisi jooksul selgus, võib ebaseaduslike rändajate kontrollimatu teisene ränne kujutada endast tõsist ohtu avalikule korral või sisejulgeolekule.
The proper application of the bilateral readmission agreements in accordance with Article 6(3) of Directive 2008/115/EC of the European Parliament and of the Council [9], can be instrumental in addressing secondary movements of illegally staying third-country nationals.
Kahepoolsete tagasivõtulepingute nõuetekohane kohaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ [9] artikli 6 lõikele 3 võib kaasa aidata riigis ebaseaduslikult viibivate kolmanda riigi kodanike teisese rände probleemi lahendamisele.
The bilateral agreements may also help in achieving similar results as targeted border controls at internal borders in terms of addressing the threats to public policy or internal security, while limiting the impact on the movement of bona fide travellers.
Kahepoolsed lepingud võivad aidata saavutada sarnaseid tulemusi suunatud piirikontrollidega sisepiiridel ja toime tulla avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavate ohtudega, omades samal ajal piiratud mõju heausksete reisijate liikumisele.
It is therefore important that Member States apply the bilateral readmission agreements efficiently while respecting the Commission Recommendation (EU) 2017/432 [10].
Seetõttu on oluline, et liikmesriigid kohaldaksid kahepoolseid tagasivõtulepinguid tõhusalt, järgides samal ajal komisjoni soovitust (EL) 2017/432 [10].
The Commission considers that this Recommendation needs a reasonable time to be implemented; therefore the Commission recommends that it should be implemented as soon as possible and at the latest within 6 months.
Komisjon leiab, et käesoleva soovituse rakendamiseks on vaja mõistlikku aega; seetõttu soovitab komisjon soovituse rakendada niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuue kuu jooksul.
This Recommendation should be implemented in full respect of fundamental rights.
Käesoleva soovituse rakendamisel tuleks täielikult austada põhiõigusi.
This Recommendation should be addressed to all Schengen States bound by Title III of Regulation (EU) 2016/399,
Käesolev soovitus peaks olema adresseeritud kõikidele Schengeni riikidele, kelle suhtes on siduv määruse (EL) 2016/399 III jaotis,
More effective use of police checks
Politseikontrollide tulemuslikum kasutamine
To adequately remedy the threats to public policy or internal security within the Schengen area, Member States should, where needed and justified in accordance with national law:
Selleks et vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule Schengeni alal, peaksid liikmesriigid, juhul kui see on vajalik ja põhjendatud siseriikliku õiguse kohaselt:
intensify police checks across the entire territory, including in border areas;
tugevdama politseikontrolle kõikjal oma territooriumil, sealhulgas piirialadel;
carry out police checks on main transport routes, including in border areas;
teostama politseikontrolle peamistel transporditeedel, sealhulgas piirialadel;
adapt the police checks in border areas on the basis of continuous risk assessment, while ensuring that those police checks do not have border control as an objective;
kohandama politseikontrolle piirialadel, tuginedes jooksvale riskihindamisele ja tagades samas, et politseikontrollide eesmärk ei ole piirikontroll;
make use of modern technologies in order to monitor vehicles and traffic flows.
kasutama kaasaegset tehnoloogiat sõidukite ja liiklusvoogude jälgimiseks.
Giving precedence to police checks in case of a serious threat to internal security or public policy
Politseikontrollide eelistamine sisejulgeolekut või avalikku korda ähvardava tõsise ohu korral
Where in a situation of a serious threat to public policy or internal security, Member States consider applying chapter II of Title III of the Regulation (EU) 2016/399, they should first assess whether the situation can be adequately addressed by way of stepping up police checks within the territory, including in border areas.
Kui liikmesriigid kaaluvad avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohu olukorras määruse (EL) 2016/399 III jaotise II peatüki kohaldamist, peaksid nad kõigepealt hindama, kas olukorda ei saaks piisaval määral lahendada politseikontrollide tugevdamisega nende territooriumil, sealhulgas piirialadel.
Strenghtening cross-border police cooperation
Piiriülese politseikoostöö tugevdamine
To strengthen cross-border police cooperation in addressing threats to public policy or internal security, Member States should:
Selleks et tugevdada piiriülest koostööd avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu korral, peaksid liikmesriigid:
re-assess the extent to which they currently use all available cross-border police operational cooperation tools such as joint patrols, joint operations, joint investigation teams, cross-border hot pursuits, or cross-border surveillances, Police and Customs Cooperation centers;
uuesti hindama, mil määral nad praegu kasutavad kõiki võimalikke piiriülese politsei operatiivkoostöö vahendeid, nagu näiteks ühispatrullid, ühisoperatsioonid, ühised uurimisrühmad, piiriülene jälitustegevus ja piiriülene jälgimine ning politsei- ja tollikoostöö keskused;
work jointly with their neighbouring Member States to remove legal or operational barriers to the full use of all cross-border operational police cooperation tools;
tegema koostööd naaberliikmesriikidega, et kõrvaldada õiguslikud ja praktilised takistused kõigi piiriülese politsei operatiivkoostöö vahendite kasutamisele;
develop and implement, as appropriate, joint threat analysis and cross-border information exchanges with their neighbouring Member States to support joint actions to address threats to public policy or internal security in shared internal border areas, including through coordinated police checks in their internal border areas;
välja töötama ja rakendama vastavalt vajadusele ühised ohuanalüüsid ja piiriülese teabevahetuse naaberliikmesriikidega, et toetada ühismeetmeid avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavate ohtudega toimetulekuks ühistel sisepiirialadel, teostades muu hulgas koordineeritud politseikontrolle oma sisepiirialadel;
assess the need for technical investments to enhance joint operations, notably for surveillance and detection.
hindama vajadust tehniliste investeeringute, eeskätt valve ja rikkumiste avastamise järele, selleks et ühisoperatsioone tõhustada.
Effective use of bilateral readmission agreements or arrangements between Member States
Liikmesriikide vaheliste kahepoolsete tagasivõtulepingute või -kokkulepete tulemuslik kasutamine
To ensure that police checks and police cooperation can lead to the effective countering of unauthorised secondary movements where those movements pose a specific threat to public policy or internal security, Member States should:
Tagamaks, et politseikontrollid ja politseikoostöö aitavad tulemuslikult ära hoida omavolilist teisest rännet, juhul kui see ränne kujutab endast konkreetset ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, peaksid liikmesriigid: