natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Manure is collected from the laying hen houses and removed by belts that convey it outdoors to a dedicated closed structure, containing a series of perforated overlapping belts that form the tunnel.
Läbi lintide juhitakse sooja õhku; sõnnik kuivab umbes kahe või kolme päevaga.
Warm air is blown through the belts, drying the manure in about two or three days.
Tunnelit ventileeritakse munakanade pidamishoonest võetava õhuga.
The tunnel is ventilated with air extracted from the laying hens' house.
Orgaanilise aine bioloogiline lagundamine aeroobsetes tingimustes.
The biological decomposition of organic matter under aerobic conditions.
Ladustatud läga õhustatakse sukel- või ujuvaeraatoriga pidevas või perioodilises protsessis.
Stored slurry is aerated by means of submerged or floating aerators in a continuous or batch process.
Talitlusmuutujaid hoitakse kontrolli all, et vältida lämmastiku eemaldamist, nt liigutades läga nii vähe kui võimalik.
Operating variables are controlled to prevent nitrogen removal, such as keeping slurry agitation as low as possible.
Jääki on võimalik kasutada pärast kontsentreerimist (kompostitud või kompostimata) väetisena.
The residue can be used as fertiliser (composted or not) after concentration.
Osa orgaanilisest lämmastikust muundatakse ammoniaagiks.
Part of the organic nitrogen is transformed into ammonium.
Nitrifitseerivad bakterid oksüdeerivad ammoniaagi nitritiks ja nitraadiks.
Ammonium is oxidised by nitrifying bacteria into nitrite and nitrate.
Anaeroobsete perioodide kasutamisega on nitraati võimalik orgaanilise süsiniku juuresolekul muundada N2-ks.
By applying anaerobic periods, the nitrate can be transformed into N2 in the presence of organic carbon.
Teiseses mahutis läga setitatakse, osa settest suunatakse uuesti õhustatavasse mahutisse.
In a secondary basin, the sludge settles, with part of it being reused in the aeration basin.
Tahesõnniku kontrollitud aeroobne lagundamine mikroorganismide poolt, millega toodetakse lõppsaadus (kompost), mis on piisavalt stabiilne transportimiseks, ladustamiseks ja laotamiseks.
The controlled aerobic decomposition of solid manure by microorganisms producing a final product (compost) sufficiently stable for transport, storage and landspreading.
Vähendatakse lõhnateket, mikroobsete patogeenide ja vee sisaldust.
Odour, microbial pathogens and water content of manure are reduced.
Ka läga tahket osa saab kompostida.
The solid fraction of the slurry can also be composted.
Hapnikuga varustatus saavutatakse aunade mehaanilise ümberpööramise või hunnikute sundõhutamisega.
The supply of oxygen is achieved by mechanical reversal of the windrows or by forced aeration of the heaps.
Kasutada võib ka trumleid ja kompostimismahuteid.
Drums and composting tanks can also be used.
Bioloogilist inokulumi, keskkonnasäästlikke jääke ja orgaanilisi jäätmeid (nt sete) võib kompostida koos tahesõnnikuga.
Biological inoculum, green residues or other organic wastes (e.g. digestate) can be co-composted with solid manure.
Sõnniku laotamise tehnikad
Techniques for manure landspreading
Läga laotamise tehnikad
Techniques for slurry landspreading
Läga lahjendamine
Slurry dilution
Vee-läga lahjendusmäär on 1: 1 kuni 50: 1.
Dilution rate of water: slurry is from 1:1 up to 50:1.
Lahjendatud läga kuivainesisaldus on väiksem kui 2 %.
The dry matter content of diluted slurry is less than 2 %.
Kasutada võib ka läga mehaanilise eraldamisega saadud selitatud vedelat osa ja anaeroobsest kääritamisest saadud kääritusjääki.
The clarified liquid fraction from the mechanical separation of slurry and the digestate from anaerobic digestion can be used as well.
Madalal rõhul veega niisutamise süsteem
Low-pressure water irrigation system
Lahjendatud läga suunatakse niisutusvee torustikku ja pumbatakse madalal rõhul niisutussüsteemi (nt sprinkler või teisaldatav niisuti).
Diluted slurry is injected into the irrigation water pipeline and is pumped under low pressure to the irrigation system (e.g. sprinkler or travelling irrigator).
Vedelsõnniku lailaotur (lohisvoolik)
Band spreader (trailing hose)
Lägaveokile paigaldatud laialt jaotuslatilt ripub alla rida voolikuid.
A series of flexible hoses hang from a wide bar mounted onto the slurry trailer.
Voolikute abil lastakse läga maapinna tasandil välja laiade paralleelsete ribadena.
The hoses discharge slurry at ground level in wide parallel bands.
Võimalik on laotada läga ka kasvavate põllukultuuride vagude vahele.
Application between the rows of a growing arable crop is feasible.
Vedelsõnniku lailaotur (lohisking)
Band spreader (trailing shoe)
Läga lastakse välja läbi jäikade torude, mis lõpevad „metallkingades“, mis on välja töötatud selleks, et laotada läga kitsaste ribadena mullapinnale, põllukultuuride lehestiku alla.
Slurry is discharged through rigid pipes which terminate in metal ‘shoes’, designed to apply slurry directly in narrow bands to the soil surface and below the crop canopy.
Mõned lohiskingatüübid on välja töötatud selleks, et lõigata mulda madal pilu, et hõlbustada imbumist.
Some types of trailing shoes are designed to cut a shallow slit in the soil to aid infiltration.
Avatud piluga sissepritselaotur
Shallow injector (open slot)
Vertikaalsete (tavaliselt 4–6 cm sügavuste) pilude lõikamiseks pinnasesse kasutatakse piiäkkeid või ketasrandaale, mis lõikavad pinnasesse pilud, millesse pannakse läga.
Tines or disc harrows are used to cut vertical slots (typically 4-6 cm deep) in the soil, forming grooves into which slurry is deposited.
Sissepritsitud läga pannakse osaliselt või täielikult mullapinna alla ning pärast läga mahapanekut on pilud tavaliselt avatud.
The injected slurry is fully or partially placed below the soil surface and grooves will normally be open after slurry application.
Suletud piluga sissepritselaotur
Deep injector (closed slot)
Mulla harimiseks ja sellesse läga laotamiseks kasutatakse piiäkkeid või ketasrandaale; seejärel kaetakse läga täielikult pilu sulgemisega surveratta või rulliku abil.
Tines or disc harrows are used to cultivate the soil and deposit slurry into it, before covering the slurry fully by means of press wheels or rollers.
Suletud pilu sügavus on 10–20 cm.
The depth of the closed slot ranges between 10 cm and 20 cm.
Läga hapestamine
Slurry acidification
Vt punkt 4.12.3.
See Section 4.12.3.
Seiremeetodid
Techniques for monitoring
Lämmastiku ja fosfori eritumise seire
Techniques for monitoring N and P excretion
Arvutamine, kasutades lämmastiku ja fosfori massibilanssi, mis põhineb söödakulul, toorvalgu sisaldusel söödas, üldfosforil ja loomade jõudlusel
Calculation by using a mass balance of nitrogen and phosphorus based on feed intake, crude protein content of the diet, total phosphorus and animal performance.
Massibilanss arvutatakse kasvatustsükli lõpus iga käitises kasvatatava loomakategooria jaoks järgmiste võrrandite alusel:
The mass balance is calculated for each animal category reared on the farm, coinciding with the end of a rearing cycle, on the basis of the following equations:
Neritatud = Nsöödud – Nkinnipeetud
Nexcreted = Ndiet – Nretention
Peritatud = Psöödud – Pkinnipeetud
Pexcreted = Pdiet – Pretention
Nsöödud põhineb tarbitud sööda kogusel ja söödaratsiooni toorvalgusisaldusel.
Ndiet is based on the amount of feed ingested and on the crude protein content of the diet.
Psöödud põhineb tarbitud sööda kogusel ja söödaratsiooni üldfosfori sisaldusel.
Pdiet is based on the amount of feed ingested and on the total phosphorus content of the diet.
Toorvalgu- ja üldfosfori sisaldust on võimalik leida ühega järgmistest meetoditest:
The crude protein and the total phosphorus contents can be obtained by one of the following methods:
ettevõttevälise söödatarne korral: saatedokumentidest;
in the case of external feed supply: in the accompanying documentation;
ettevõttesisese söödatöötluse korral: silodest või etteandesüsteemidest võetakse sööda koostisosade proove, et analüüsida üldfosfori sisaldust ja toorvalgu sisaldust, või leitakse need saatedokumentidest, või kasutatakse sööda koostisosade üldfosforisisalduse ja toorvalgusisalduse standardväärtuseid.
in the case of self-processing of feed: by sampling of feedstuff compounds from the silos or the feeding system for analysing the total content of phosphorus and crude protein or, alternatively, in the accompanying documentation or using standard values of total content of phosphorus and crude protein of the feedstuff compounds.
Väärtusi Nkinnipeetud ja Pkinnipeetud on võimalik hinnata järgmiste meetoditega:
Nretention and Pretention can be estimated by one of the following methods:
statistiliselt saadud võrrandid või mudelid;
statistically derived equations or models;
looma (või munakanade puhul munade) lämmastiku- ja fosforisisalduse standardsed kinnipidamistegurid;
standard retention factors for the nitrogen and phosphorus contents of the animal (or of eggs, in the case of laying hens);
looma (või munakanade puhul munade) esindava proovi lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsimine.
analysis for nitrogen and phosphorus contents of a representative sample of the animal (or of eggs, in the case of laying hens).
Massibilansi puhul võetakse eriti arvesse kõiki olulisi muutusi tavapäraselt kohaldatavas söödaratsioonis (nt segasööda muutus).
The mass balance considers especially any significant changes to the diet commonly applied (e.g. change of a compound feed).
Hindamine sõnniku üldlämmastiku ja üldfosfori määramise andmetest
Estimation by using manure analysis for total nitrogen and total phosphorus contents.
Sõnniku esindava koondproovi lämmastiku ja -fosforisisaldust mõõdetakse – ning lämmastiku ja fosfori eritumist kokku hinnatakse – andmete põhjal sõnniku mahu (läga korral) või massi (tahesõnniku korral) kohta.
The total content of nitrogen and phosphorus of a representative composite sample of manure is measured — and the total excretion of nitrogen and phosphorus is estimated — based on records for the volume (for slurry) or weight (for solid manure) of manure.
Tahesõnnikusüsteemide korral tuleb arvestada ka allapanu lämmastikusisaldust.
For solid manure systems, the nitrogen content of litter is also considered.
Esindava koondproovi saamiseks tuleb võtta proovid vähemalt 10 eri kohast ja/või 10 eri sügavuselt.
In order for the composite sample to be representative, samples must be taken from at least 10 different places and/or depths to make the composite sample.
Kodulindude allapanu korral võetakse proov allapanu põhjast.
In the case of poultry litter, the bottom of the litter is sampled.
Ammoniaagi- ja tolmuseire meetodid
Techniques for ammonia and dust monitoring
Hindamine, kasutades massibilanssi, mis põhineb eritatud kogusel ja igas sõnnikukäitlusetapis olemasoleval üldlämmastikul (või ammooniumlämmastikul)
Estimation by using a mass balance based on the excretion and the total (or ammoniacal) nitrogen present at each manure management stage.
Ammoniaagiheidet hinnatakse eritatud lämmastikukoguse põhjal iga loomakategooria kohta ja kasutades üldlämmastiku (või üldise ammoniakaalse lämmastiku) voolu- ja lenduvuse koefitsiendid (VC) igas sõnnikukäitlusetapis (pidamine, ladustamine, laotamine).
Ammonia emissions are estimated based on the amount of nitrogen excreted by each animal category and using the total nitrogen (or the total ammoniacal nitrogen — TAN) flow and the volatilisation coefficients (VC) over each manure management stage (housing, storage, landspreading).
Iga sõnnikukäitusetapi puhul kasutatavad võrrandid on sellised,
The equations applied for each of the manure management stages are:
kus:
where:
E on aasta jooksul loomapidamishoonest, sõnnikuhoidlast või sõnniku laotamisest lähtuv NH3-heide (nt väljendatuna kg NH3/loomakoht/aasta).
E is the annual NH3 emission from the animal house, manure storage or landspreading (e.g. in kg NH3/animal place/year).
N on aasta jooksul eritatud, ladustatud või maapinnale laotatud üldlämmastik või üldine ammoniakaalne lämmastik (nt väljendatuna kg N/loomakoht/aasta).
N is the annual total nitrogen or TAN excreted, stored or applied in landspreading (e.g. in kg N/animal place/year).
Vajaduse korral võib arvesse võtta lämmastikukoguste suurenemist (nt allapanu, skraberivedelike ringlussevõtu tõttu) ja/või lämmastikukadusid (nt seoses sõnniku töötlemisega).
If appropriate, nitrogen additions (e.g. related to litter, recycling of scrubbing liquids) and/or nitrogen losses (e.g. related to manure processing) can be considered.
VC on lenduvaks muutumise koefitsient (mõõtühikuta, seotud pidamistingimuste, sõnniku ladustamis- või laotamistehnikaga); see väljendab üldise ammoniakaalse lämmastiku või üldlämmastiku õhkuheite osakaalu.
VC is the volatilisation coefficient (dimensionless, related to the housing system, manure storage or landspreading techniques) representing the proportion of TAN or total N emitted to air.
VCd on saadud mõõtmistest, mis on välja töötatud ja mida on tehtud vastavalt siseriiklikule või rahvusvahelisele eeskirjale (nt VERA eeskiri) ning see on valideeritud käitise puhul, kus kasutatakse sama tüüpi meetodeid ja kus on sarnased ilmastikutingimused.
VC are derived from measurements designed and performed according to a national or an international protocol (e.g. VERA protocol) and validated for a farm with an identical type of technique and similar climatic conditions.
Teavet VC tuletamiseks võib saada ka Euroopa või muudest rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest.
Alternatively, information to derive VC can be taken from European or other internationally recognised guidance.
Massibilansi puhul võetakse eelkõige arvesse kõiki käitises kasvatatava eluskarja liigi ja/või pidamise, sõnniku ladustamise ning laotamise puhul kohaldatavate tehnikate olulisi erinevusi.
The mass balance considers especially any significant change to the type of livestock reared at the farm and/or to the techniques applied for housing, storage and landspreading.
Arvutamine ammoniaagi- (või tolmu-) sisalduse ja ventilatsiooni kiiruse andmetest; mõõtmised tehakse ISO, siseriiklike või rahvusvaheliste standardmeetodite või muude meetoditega, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise
Calculation by measuring the ammonia (or dust) concentration and the ventilation rate using ISO, national or international standard methods or other methods ensuring data of an equivalent scientific quality.
Ammoniaagi- (või tolmu-) proovid võetakse ühe aasta peale jaotatult vähemalt kuuel päeval.
Ammonia (or dust) samples are taken on six days, as a minimum, distributed over one year.
Proovivõtupäevad jaotatakse järgmiselt:
Sampling days are distributed as follows:
loomakategooriate korral, kus on stabiilne heiteprofiil (nt munakanad), valitakse proovivõtupäevad juhuslikult iga kahekuuse ajavahemiku järel.
For animal categories with a stable emissions pattern (e.g. laying hens), the sampling days are randomly selected in every two-month period.
Päeva keskmine arvutatakse kõigi proovivõtupäevade keskmisena.
The daily average is calculated as a mean over all sampling days.
Loomakategooriate korral, kelle puhul kasvatustsükli ajal heitkogused lineaarselt suurenevad (nt nuumsead), jaotatakse proovivõtupäevad võrdselt kasvatusperioodi peale.
For animal categories with a linear increase in emissions during the rearing cycle (e.g. fattening pigs), the sampling days are equally distributed over the growing period.
Et seda saavutada, tehakse pooled mõõtmised kasvatustsükli esimeses pooles ja ülejäänud kasvatustsükli teises pooles.
In order to achieve this, half the measurements are performed in the first half of the rearing cycle, and the remainder in the second half of the rearing cycle.
Proovivõtupäevad kasvatustsükli teises pooles jaotatakse võrdselt aasta jooksul (sama mõõtmiste arv aastaaja kohta).
The sampling days in the second half of the rearing cycle are equally distributed within the year (same number of measurements per season).
Loomakategooriate korral, kelle puhul heitkogused kasvavad eksponentsiaalselt (nt broilerid), jaotatakse kasvatustsükkel kolme võrdse pikkusega ajavahemikuks (sama arv päevi).
For animal categories with an exponential increase in emissions (e.g. broilers), the rearing cycle is divided into three periods of equal length (same number of days).
Üks mõõtmispäev langeb esimesse perioodi, kaks mõõtmist teise perioodi ja kolm mõõtmist kolmandasse perioodi.
One measurement day falls in the first period, two measurements in the second period, and three measurements in the third period.
Lisaks jaotatakse proovivõtupäevad kasvatustsükli kolmandas pooles võrdselt aasta peale (sama mõõtmiste arv aastaaja kohta).
In addition, sampling days in the third period of the rearing cycle are equally distributed within the year (same number of measurements per season).
Päeva keskmine arvutatakse kolme perioodi keskmise keskmisena.
The daily average is calculated as the average of the three periodic means.
Proovivõtt seisneb 24-tunniste proovide võtmisel õhu sisse-/väljalaskeava juures.
Sampling is based on 24-hour sampling periods and is performed at the air inlet/outlet.
Seejärel mõõdetakse ammoniaagi (või tolmu) sisaldus õhu väljalaske juures, seda korrigeeritakse sissetuleva õhu sisalduse suhtes ning päevane ammoniaagi- (või tolmu-) heite kogus saadakse ventilatsioonikiiruse ja ammoniaagi- (tolmu-) sisalduse mõõtmise tulemuste korrutamisega.
Ammonia (or dust) concentration at the air outlet is then measured, corrected for the concentration of the incoming air, and daily ammonia (or dust) emissions are derived by measuring and multiplying the ventilation rate and the ammonia (or dust) concentration.
Ammoniaagi- (või tolmu-) heite päevasest keskmisest on võimalik välja arvutada loomapidamishoonest lähtuva ammoniaagi- (või tolmu-) heite aastane keskmine, kui korrutada see 365ga ja parandada iga perioodi suhtes, mil loomapidamishoone oli tühi.
From the daily average of ammonia (or dust) emissions, the yearly average ammonia (or dust) emissions from an animal house can be calculated, if multiplied by 365 and corrected for any non-occupation periods.
Ventilatsioonikiirus, mis on vajalik heitemassi voo määramiseks, tehakse kindlaks kas arvutamise teel (nt tiivikanemomeeter, ventilatsioonikontrollisüsteemi andmed) sundventilatsiooniga pidamishoonetes või märgistusgaasi abil (ei kasutata SF6 (väävelheksafluoriid) ega ühtegi klorofluorosüsivesinikke sisaldavat gaasi) loomuliku ventilatsiooniga pidamishoones, milles õhk korralikult seguneb.
The ventilation rate, necessary to determine the emission mass flow, is determined either by calculation (e.g. fan wheel anemometer, records of ventilation control system) in forced ventilated houses, or by means of tracer gases (excluding the use of SF6 and any gas containing CFCs) in naturally ventilated houses which allow a proper mixing of air.
Käitise või käitiseosa puhul, kus on palju õhu sisse- ja väljalaskeid, jälgitakse üksnes neid proovivõtukohti, mida loetakse käitise või käitiseosa suhtes esindavaks (oletatavate heitkoguste mõttes).
For plants with multiple air inlets and outlets, only those sampling points considered representative (in terms of expected mass emissions) of the plant are monitored.
Ammoniaagi- (või tolmu-) heidet hinnatakse heitetegurite põhjal, mis on tuletatud mõõtmistest, mis on kavandatud ja läbi viidud vastavalt siseriiklikule või rahvusvahelisele eeskirjale (nt VERA eeskiri) farmis või sama liiki käitises (arvestades pidamissüsteemi, sõnniku ladustamist ja/või laotamist) ja sarnastes ilmastikutingimustes.
Ammonia (or dust) emissions are estimated on the basis of emission factors derived from measurements designed and performed according to a national or an international protocol (e.g. VERA protocol) in a farm with an identical type of technique (related to the housing system, manure storage and/or landspreading) and similar climatic conditions.
Heitetegureid võib saada ka Euroopa või muudest rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest.
Alternatively, emission factors can be taken from European or other internationally recognised guidance.
Heitetegurite kasutamise puhul võetakse eelkõige arvesse kõiki käitises kasvatatava eluskarja liigi ja/või pidamise, sõnniku ladustamise ning laotamise puhul kohaldatavate tehnikate olulisi erinevusi.
The use of emission factors considers especially any significant change to the type of livestock reared at the farm and/or to the techniques applied for housing, storage, landspreading.
Õhupuhastussüsteemide seire meetodid
Techniques for monitoring of air cleaning systems
Õhupuhastussüsteemi tõhususe kontrollimine, milleks mõõdetakse ammoniaaki, lõhna ja/või tolmu tegelikus käitise keskkonnas vastavalt ettenähtud mõõtmiseeskirjale ning kasutades EN-standardmeetodeid või muid meetodeid (ISO, siseriiklikud või rahvusvahelised), mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise
Verification of the air cleaning system performance by measuring ammonia, odour and/or dust under practical farm conditions, according to a prescribed measurement protocol and using EN standard methods or other methods (ISO, national or international) ensuring data of an equivalent scientific quality.
Kontrollimine teostatakse ammoniaagi, lõhna ja/või tolmu mõõtmisega sisselaske- ja väljalaskeõhus ning kõigi muude oluliste lisanäitajate (nt õhuvoolu kiirus, rõhu langus, temperatuur, pH tase, juhtivus) mõõtmisega.
The verification is done by measurement of ammonia, odour and/or dust in the inlet and outlet air and of all additional parameters relevant for operation (e.g. air flow rate, pressure drop, temperature, pH level, conductivity).
Mõõtmised teostatakse suvistes ilmastikutingimustes (vähemalt 8-nädalane ajavahemik, ventilatsioonikiirusega > 80 % maksimaalsest ventilatsioonikiirusest) ja talvistes ilmastikutingimustes (vähemalt 8-nädalane ajavahemik, ventilatsioonikiirusega < 30 % maksimaalsest ventilatsioonikiirusest), esindavate pidamistingimuste ja loomapidamishoone täieliku mahutavuse juures ning üksnes juhul, kui viimasest uhtmisvee vahetusest on möödunud piisav aeg (nt neli nädalat).
Measurements are performed under summer climatic conditions (a period of at least eight weeks with a ventilation rate > 80 % of the maximum ventilation rate) and winter climatic conditions (a period of at least eight weeks with a ventilation rate < 30 % of the maximum ventilation rate), with representative management and full capacity of the housing and only if an adequate time period (e.g. four weeks) has elapsed after the last change of wash water.
Rakendada võib erinevaid proovivõtustrateegiaid.
Different sampling strategies can be applied.
Peetakse elektroonilist logiraamatut, et salvestada kõik mõõtmis- ja käitamisandmed 1–5 aasta jooksul.
Operation of an electronic logbook in order to record all measuring and operational data over a period of 1-5 years.
Salvestatavad näitajad sõltuvad õhupuhastussüsteemi tüübist ja võivad hõlmata järgmist:
Recorded parameters depend on the type of air cleaning system and may include:
skraberivedeliku pH ja juhtivus;
pH and conductivity of scrubbing liquid;
heitevähendussüsteemis õhu vooluhulk ja rõhu langus;
air flow and pressure drop of the abatement system;
pumba käitamise aeg;
pump operating time;
vee- ja happekulu.
water and acid consumption.
Muid näitajaid saab dokumenteerida käsitsi.
Other parameters can be recorded manually.
Lämmastiku eritumise vähendamise tehnikad
Techniques for reducing nitrogen excreted
Vähendada toorvalgu sisaldust, kasutades lämmastiku suhtes tasakaalustatud sööta, mis põhineb energiavajadustel ja seeditavatel aminohapetel
Reduce the crude protein content by using a N-balanced diet based on the energy needs and digestible amino acids.
Vähendada liigset toorvalgu sisaldust söödas, tagada, et see ei ületaks söötmissoovitustes esitatut.
Reduce excesses in the crude protein supply by ensuring that it does not exceed feeding recommendations.
Söödaratsioon on tasakaalustatud, et vastata looma energia- ja seeditavate aminohapete vajadustele.
The diet is balanced to meet the animal requirements of energy and digestible amino acids.
Söödasegu vastab täpsemini looma energia-, aminohapete- ja mineraalidevajadustele, sõltuvalt looma kehamassist ja/või kasvatusetapist.