natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 2 of Decision (EU) 2017/344 of the European Parliament and of the Council of 14 December 2016 on the mobilisation of the Contingency Margin in 2017 [4] is amended as follows:(a) in the introductory sentence ‘2019’ is replaced by ‘2020’;
2018: rubriik 5 (haldus): 318000000 eurot;“
point (b) is replaced by the following:
lisatakse järgmine punkt d:
2018: heading 5 (Administration): EUR 318000000;’;
2020: rubriik 5 (haldus): 252000000 eurot.“
the following point (d) is added:
Artikkel 2
2020: heading 5 (Administration): EUR 252000000.’.
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Article 2
Brüssel, 12. detsember 2017
Done at Brussels, 12 December 2017.
eesistuja
For the Council
Komisjoni 30. juuni 2016. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (COM(2016) 311).
OJ C 373, 20.12.2013, p. 1.
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
Commission Decision (EU) 2018/10
Komisjoni otsus (EL) 2018/10,
on state aid SA.18855 — C 5/08 (ex NN 58/07) — Denmark
riigiabi SA.18855 kohta – C 5/08 (ex NN 58/07) – Taani
The 1999 Agreements between Aarhus Airport and Ryanair
Århusi lennujaama ja Ryanairi vahel 1999. aastal sõlmitud lepingud
(notified under document C(2014) 871)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 871 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above [1],
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sättele [1]
In February 2005, the Commission received a complaint from SAS Group (‘SAS’).
2005. aasta veebruaris esitas SASi kontsern (edaspidi „SAS“) komisjonile kaebuse.
SAS alleged among other things that Aarhus Airport Ltd/Aarhus Lufthavn A/S (‘Aarhus airport’) had granted illegal subsidies to Ryanair.
SAS väitis muu hulgas, et äriühing Aarhus Lufthavn A/S (edaspidi „Århusi lennujaam“) oli andnud Ryanairile ebaseaduslikke subsiidiume.
The subsidies allegedly consist of reduced airport and ground handling charges granted to Ryanair.
Väidetavalt hõlmasid subsiidiumid Ryanairi makstavate lennujaamatasude ja maapealse teeninduse tasude vähendamist.
The Commission requested Denmark to provide further information in relation to the complaint by letters of 2 March 2005 and 20 May 2006.
Komisjon palus 2. märtsi 2005. aasta ja 20. mai 2006. aasta kirjas, et Taani ametiasutused esitaksid kaebuse kohta lisateavet.
Denmark replied by letters of 18 May 2005 and 11 July 2006.
Taani vastas 18. mai 2005. aasta ja 11. juuli 2006. aasta kirjas.
By letter dated 30 January 2008, the Commission informed Denmark of its decision to initiate the procedure provided for in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) [2] ( ‘opening decision’) in respect of the Agreement between Aarhus airport and Ryanair.
30. jaanuari 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Taanit oma otsusest alustada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 [2] sätestatud menetlust (edaspidi „algatamisotsus“) Århusi lennujaamade ja Ryanairi vahelise lepingu suhtes.
Denmark provided its comments on the opening decision on 30 May 2008.
Taani esitas algatamisotsuse kohta oma märkused 30. mail 2008.
The Commission invited interested parties to submit their comments within one month of the publication date.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkuseid ühe kuu jooksul alates avaldamise kuupäevast.
It transmitted these comments to Denmark by letter dated 17 July 2008.
Taani esitas oma märkused 29. septembri 2008. aasta kirjas.
Denmark was given the opportunity to respond to them within one month.
MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
Denmark transmitted its comments by letter dated 29 September 2008.
Uurimise taust
Ryanair responded by letter dated 15 July 2011.
Århus on umbes 25 % Jüütimaa elanikele lähim lennujaam.
Ryanair's observations were forwarded to Denmark by letter dated 5 August 2011.
Jüütimaa suurim lennujaam on Billund, mis asub 140 km kaugusel (~ 1 tunni ja 35 minuti pikkune autosõit).
Additional information was provided by Denmark by letters dated 8 September 2011 and 22 September 2011, 12 April 2012 and 22 May 2012.
Århusi lennujaam on Billundi järel suuruselt teine lennujaam Jüütimaal ning teenindab peamiselt SASi (~ 48 % reisijatest) ja Ryanairi (~ 34,7 % reisijatest) lende.
DETAILED DESCRIPTION OF THE MEASURE
Århusi lennujaama läbilaskevõime on ligikaudu üks miljon reisijat aastas.
Background to the investigation
Lennujaama külastajate arv oli suurim 1996. aastal, kui lennujaama kasutas üle 800000 reisija.
Aarhus airport is located in Tirstrup, 36 km north-east of the City of Aarhus in Denmark.
1996. aastal avati Suur-Beldi sild, mis ühendab Fyni ja Sjællandi saart ning vähendab Jüütimaa ja Kopenhaageni vahel reisimise aega.
Aarhus airport, owner and operator of the airport, is a 100 % publicly owned Limited Liability Company [4].
Tänu Suur-Beldi sillale saavad reisijad sõita autoga Århusist Kopenhaagenisse.
The airport is one of six regional airports serving the Jutland market with a population of approximately 2,5 million inhabitants.
Pärast silla avamist 1996. aastal hakkas Århusi lennujaama reisijate arv vähenema ligikaudu 600000 reisijani aastas.
About 25 % of the Jutland population have Aarhus airport as the nearest airport.
1999. aastal sulges SAS Århusi-Londoni lennuliini.
The largest airport of the Jutland region is Billund airport, which is located 140 km away (~ 1 hour 35 minutes travelling time by car).
Samal aastal sõlmisid Ryanair ja Århusi lennujaam omavahel lepingud ning Ryanair hakkas käitama igapäevast lennuliini Londoni Stanstedi lennujaama.
Aarhus airport is, after Billund airport, the second largest airport of the Jutland region mainly serving SAS (~ 48 % of the passengers) and Ryanair (~ 34,7 % of the passengers).
Järgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte Århusi lennujaama kasutavate reisijate arvu kohta aastatel 1995–2012.
Aarhus airport has the capacity to handle approximately one million passengers per year.
Tabel 1
Usage peaked in 1996 when there were over 800000 passengers using the airport.
Reisijate arv Århusi lennujaamas aastatel 1995–2012
In 1996, the Great Belt Bridge was opened connecting the islands of Funen and Zealand and reducing the overland travelling time between Jutland and Copenhagen.
Tegelik reisijate arv aastatel 1995–2012
The Great Belt Bridge gave travellers the option of driving from Aarhus to Copenhagen.
Aasta
After the opening of the bridge in 1996, the number of passengers at Aarhus airport started to decrease to around 600000 per annum.
Reisijad (tuhat)
In 1999, SAS closed its route from Aarhus to London.
Uuritavad meetmed ja komisjoni esialgne hinnang
In the same year, the agreements between Ryanair and Aarhus airport were concluded and Ryanair started operating a route to London-Stansted on a daily basis.
Algatamisotsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas Århusi lennujaam käitus 1999. aastal Ryanairiga lepinguid sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana.
The following table summarises the development of passengers at Aarhus airport in 1995 to 2012:
Konkreetsemalt tõstatas komisjon küsimuse, kas lennujaamatasude määr ja edasine mahaarvamine ning lennujaama poolt Ryanairile pakutud turundustoetus on riigiabi.
Table 1
Komisjon väljendas kahtlust eelkõige selle suhtes, kas Århusi lennujaamas kohaldatud lennujaamatasude diferentseerimise aluseks olid lisatulud ja -kulud ehk tulud ja kulud, mis tekkisid Ryanairi tegevusest lennujaamas.
Passenger development at AAR 1995-2012
Peale selle ei esitanud Taani komisjonile ei Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingute koopiat ega äriplaani nende lepingute kasumlikkuse kohta Århusi lennujaamale.
Actual passengers in 1995-2012
Seepärast väljendas komisjon algatamisotsuses kahtlust, kas Århusi lennujaama käitumise ajend oli pikaajalise kasumlikkuse võimalus.
Passengers (in thousand)
Komisjon pidas kaheldavaks, kas abi on võimalik nimetada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.
The measures under investigation and the initial assessment by the Commission
Selles küsimuses väljendas komisjon kahtlust eelkõige selle suhtes, kas 2005. aasta lennundussuunistes [5] sätestatud kokkusobivustingimused olid käesoleval juhul täidetud.
The opening decision relates to the agreements concluded between Ryanair and Aarhus airport in 1999.
TAANI MÄRKUSED
This decision is thus without prejudice to any amendment or replacement of the 1999 agreements or any complementary agreement concluded thereafter.
Otsustusprotsess, mis eelnes lepingute sõlmimisele Ryanairiga 1999. aastal
In the opening decision, the Commission raised the question whether Aarhus airport acted as a market economy operator when it concluded the 1999 agreements with Ryanair.
Taani esitab komisjonile esmakordselt oma tähelepanekud selle kohta, et 1999. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingud ei ole selle liikmesriigiga seostatavad.
In particular, the Commission raised the question whether the level of airport charges and the subsequent rebates and marketing support offered to Ryanair by the airport constitutes state aid.
Taani väidab, et 1999. aasta lepingud sõlmiti Århusi lennujaama ja Ryanairi vahel ning et lepingud ei ole seostatavad ühegi riigiasutusega.
The Commission expressed in particular doubts whether the differentiation of airport charges applied at Aarhus airport was based on incremental revenue and incremental costs, meaning revenue and costs induced by the activity of Ryanair at the airport.
Taani märgib, et ei tema ega ükski muu riigiasutus ei osalenud lepingute üle peetud läbirääkimistel.
In addition, Denmark did not provide the Commission either with the copy of the 1999 agreements with Ryanair nor with the business plan evaluating its profitability for Aarhus airport.
1999. aasta lepinguid käsitlevate läbirääkimistega seoses selgitab Taani, et kõnealuseid läbirääkimisi peeti Århusi lennujaama direktori endaga ning et avalik-õiguslikud omanikud ei pakkunud välja ega kiitnud heaks lepingutingimusi.
Hence in its opening decision the Commission expressed doubts whether the behaviour of Aarhus airport was guided by prospects of long-term profitability.
Taani märgib, et lepingute ja pakutud allahindluste üle peetud läbirääkimistel osalenud direktoril puudus kontakt nii juhatuse kui ka kohalike ametiasutustega.
Accordingly, it could not be excluded that the 1999 agreements provided Ryanair with an advantage it would not have benefited from under normal market conditions.
Taani selgitab ka, et 1999. aasta lepingud allkirjastas lepingute üle peetud läbirääkimistel lennujaama esindanud direktor ise.
The Commission expressed doubts whether the aid could be declared compatible on the basis of Article 107(3)(c) TFEU.
Taani selgitab lisaks, et 1999. aasta lepinguid ei esitatud heakskiitmiseks Taani tsiviillennundusasutustele ning Taani ei kiitnud lennujaamatasusid heaks ei tasumäärade tabelina ega mingil muul kujul.
In this respect the Commission expressed in particular doubts whether the compatibility conditions as set out in the 2005 Aviation Guidelines [5] had been satisfied in this case.
Nende väidete toetamiseks (vt põhjendused 15–19) esitas Taani koopia kohalike omavalitsuste esindajate osavõtul peetud juhatuse koosolekutest ja iga-aastaste üldkoosolekute protokollidest.
COMMENTS FROM DENMARK
Taani on seisukohal, et kuna riigiabi kontseptsiooni üks kumulatiivsetest tingimustest on täitmata, ei saa 1999. aastal Ryanairiga sõlmitud lepinguid käsitada riigiabina.
Denmark states that the 1999 agreements were concluded between Aarhus airport and Ryanair and are not imputable to any public authority.
1999. aasta põhileping
Denmark points out that neither that Member State nor any other public authority was involved in the negotiation of the agreements.
Taani täpsustab, et 2. novembril 1999. aastal sõlmis Århusi lennujaam lepingu Ryanairiga (edaspidi „põhileping“).
Denmark clarifies that according to Aarhus airport the preliminary negotiations between Aarhus airport and Ryanair started already at the beginning of 1998.
Taani lisab, et kavakohaselt pidi leping kehtima kuni 31. oktoobrini 2009 (st kümme aastat).
Denmark clarifies further that these negotiations were temporarily suspended in spring 1999, because the parties could not reach an agreement.
Taani märgib, et põhilepingu kohaselt pidi Ryanair tegema iga päev vähemalt […] [6] lendu Århusi lennujaamast Londoni Stanstedi lennujaama B737-tüüpi õhusõidukiga (teenuse osutamise sagedus võis väheneda üksnes riigipühade ajal, näiteks jõulud, uusaasta ja ülestõusmispühad).
Denmark further states that in June 1999 SAS announced that it would close the Aarhus-London route with effect from the end of October 1999.
Taani selgitab, et põhileping kohustas Ryanairi tooma alates 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 Århusi lennujaama vähemalt […] reisijat.
With regard to the negotiations of the 1999 agreements, Denmark clarifies that the 1999 agreements were negotiated directly by the airport's director and the public owners neither proposed nor approved the conditions included in the agreements.
Tabel 2
According to Denmark, the director negotiating the agreements, including the provided discounts, had contacts neither with the board of directors nor with any other local authority.
Lennujaamatasud, mida Ryanair on 1999. aastal sõlmitud põhilepingu alusel kohustatud maksma Århusi lennujaamale
Denmark further clarifies that the 1999 agreements were signed directly by the airport's director negotiating the agreements.
Ryanairi makstavad lennujaamatasud
Denmark explains further that the 1999 agreements were neither submitted for approval to the Danish civil aviation authorities, nor were the airport's charges approved by Denmark in the form of a schedule of charges or otherwise.
Stardi- või maandumistasu ühe lennukorra kohta (sealhulgas mürasaaste maks ja kohalik lennundusjulgestus)
In order to support these statements (see recitals 15 to 19), Denmark provided a copy of the minutes of board meetings with the representatives of local authorities and also minutes of the annual general meetings.
Reisija teenustasu väljalendava reisija kohta
Consequently, Denmark is of the opinion that neither the shareholders of the airport, nor the civil aviation authorities were directly or indirectly involved in the negotiations of the 1999 Ryanair agreements.
Öötasu
Thus, in the view of Denmark, these agreements are not imputable to that Member State.
Standardtariifi järgi
As one of the cumulative conditions for the notion of State aid is not complied with, Denmark is of the opinion that the 1999 Ryanair agreements do not constitute State aid.
Reisijate ja perrooni teenindamise tasu ühe lennukorra kohta
The 1999 agreements between Aarhus airport and Ryanair
Taani märgib, et põhilepingu kohaselt oli Århusi lennujaam kohustatud tegema Ryanairile reisija teenustasult […] Taani krooni (esimesel […] aastal ehk ajavahemikus […]) või […] Taani krooni (viimasel […] aastal ehk ajavahemikus […]) suuruse mahaarvamise (see tähendab reisija teenustasu suhtes kohaldatavat […] allahindlust), juhul kui Ryanairi netotulu Londoni Stanstedi liini ühesuunalise lennu reisija kohta on […] Taani krooni või väiksem.
Denmark provided a copy of two agreements concluded between Aarhus airport and Ryanair in 1999 and further clarifications.
Taani täpsustab, et nii see ka alates 1999. aastast oli.
The 1999 principal agreement
1999. aasta turundusleping
Denmark clarifies that on 2 November 1999, Aarhus airport entered into an agreement with Ryanair (‘principal agreement’).
Taani märgib, et samal päeval, 2. novembril 1999, sõlmisid Ryanair ja Århusi lennujaam teise lepingu (edaspidi „turundusleping“).
Denmark further states that the agreement was planned to be in force until 31 October 2009 (i.e. for a period of 10 years).
Taani selgitab, et turundusleping kohustas Århusi lennujaama maksma Ryanairile:
Denmark clarifies that according to the principal agreement Ryanair was obliged to generate at least […] passengers per annum at Aarhus airport between 1 January 2001 and 31 December 2001.
Århusi lennujaama reisija teenustasu, mis on tõusnud üle […] Taani krooni […] ja üle […] Taani krooni […].
With regard to the fees to be paid by Ryanair, Denmark explains that, according to the principal agreement, Ryanair was obliged to pay to Aarhus airport the following fees summarised in Table 2.
Taani selgitab lisaks, et turunduslepingu kohaselt käsitleti stardi-, maandumis- või öötasu vähendamist turundustoetusena.
Table 2
Taani märgib, et Århusi lennujaam ei teadnud makstud turundustoetuse eesmärki, kuid eeldas, et sellega kavatseti jagada Århusi ja Londoni Stanstedi liini kulusid.
Airport charges to be paid by Ryanair to Aarhus airport according to the principal agreement concluded in 1999
Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohaldamine ja selektiivsus
Airport charges to be paid by Ryanair
Seoses turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohaldamisega on Taani arvamusel, et komisjon peaks võrdlema Århusi lennujaama käitumist eraettevõtja eeldatava käitumisega, milles juhindutakse pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest ja valdkondlikust poliitikast.
Landing/Take off fee per rotation (including noise surcharge and local air traffic control)
Taani märgib, et 1999. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingute kasumlikkuse hindamiseks tuleb arvesse võtta kõnealuste lepingute eeldatavat kogukestust (see tähendab 10-aastast perioodi).
DKK […]
Taani märgib, et 1999. aasta lepingutel oli positiivne mõju äriühingu rahandusele ajavahemikus 1999–2009.
Passenger Service Charge per departing passenger
Taani selgitab, et Ryanairiga 1999. aasta lepingute sõlmimise ajal olid Århusi lennujaamal järgmised probleemid.
Night fee
Esiteks konkureeris lennujaam lennuettevõtjate ja reisijate pärast Billundi lennujaamaga, millel oli Jüütimaa suurima lennujaamana strateegiliselt tugevam konkurent.
As per standard tariff
Teiseks kasutas Århusi lennujaam ainult 40 % oma läbilaskevõimest ning selle reisijate arv oli ajavahemikus 1996–1999 juba vähenenud umbes 860000 reisijalt umbes 596000 reisijale ning eeldati, et järgnevatel aastatel väheneb see arv veelgi.
Passenger and ramp handling charge per rotation
Kolmandaks oli lõpetatud lennujaama Tirstrupi õhubaasi militaartegevus, mis tähendab, et Århusi lennujaama iga-aastased netokulud seoses lennundusjulgestuse, tuletõrje- ja päästeteenistuse ning tehnilise ja maapealse teenindusega olid tõusnud 10–12 miljoni Taani krooni võrra.
Denmark points out that according to the principal agreement Aarhus airport was obliged to give Ryanair a rebate of DKK […] (for the first […] years, i.e. […]), or DKK […] (for the last […] years, i.e. […]) of passenger service charge (this means […] discount on the applicable passenger service charge), if Ryanair collects a net revenue of DKK […] or less per one-way passenger on the London Stansted route.
Neljandaks pidi 2004. aastal avatama uus maantee (nimelt Djurslandi maantee), et saavutada kiirem ja hõlpsam transpordiühendus Tirstrupiga.
Denmark clarifies that this was the case from 1999 onwards.
Lisaks selgitab Taani, et avatud oli Suur-Beldi sild (mis võimaldas reisijatel sõita Århusist Kopenhaagenisse) ja suletud SASi lennuliin Londonisse.
The 1999 marketing agreement
Taani märgib, et avatud Suur-Beldi sild vähendab Århusi ja Kopenhaageni vahel alternatiivsete transpordivahenditega (auto/rong/kiirpraam) reisimise aega umbes viielt tunnilt ligikaudu kolmele tunnile.
Denmark points out that on the same day, 2 November 1999, Ryanair and Aarhus airport concluded a second agreement (‘marketing agreement’).
Taani märgib, et selle taustal (vt põhjendused 32 ja 33) pidi Århusi lennujaam pakkuma stiimuleid, et ligi meelitada uusi kliente ja kasutada ära kogu läbilaskevõime.
Denmark explains that the marketing agreement obliged Aarhus airport to pay to Ryanair:
Taani täpsustab, et Århusi lennujaama direktori hinnangul suudaks Ryanair lennujaama ligi meelitada umbes […] lisareisijat aastas.
an amount equal to […] incurred by Ryanair in accordance with the principal agreement and
Taani märgib, et nende reisijaprognooside põhjal eeldati, et 2001. aastal toovad lepingud kaasa ligikaudu […] Taani krooni ([…] eurot) suuruse netotulu.
all increases in the level of passenger service charge at Aarhus airport over DKK […] and over DKK […].
Taani selgitab, et tegelikud tulemused kinnitasid direktori prognooside usaldusväärsust.
Denmark explains further that, according to the marketing agreement, the reduction of landing/take-off/night fee charges was deemed to be marketing support.
Näiteks 2001. aastal oli 1999. aasta lepingute alusel teenitud tulu […] Taani krooni ([…] eurot).
Denmark states that Aarhus airport did not know the purpose of the marketing support paid but assumed that it was to share the costs for the Aarhus/London-Stansted route.
Taani rõhutab, et kõiki kulusid (näiteks turunduse ja maapealse teenindusega seotud kulud ja muud kulud), mis tekivad Århusi lennujaamale seoses Ryanairiga sõlmitud lepinguga, rahastatakse otse lepingu alusel tekkinud tulust.
Application of the Market Economy Operator Principle and selectivity
Taani märgib ühtlasi, et lepingu alusel tekkinud netosissetulek suurendab lennujaama üldist kasumlikkust.
Regarding the application of the Market Economy Operator Principle (‘MEOP’), Denmark is of the opinion that the Commission should compare the behaviour of Arhus airport with the supposed conduct of a private operator guided by prospects of long-term profitability and pursuing a sectoral policy.
Taani märgib, et Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingute alusel ei tulnud Århusi lennujaamal teha mingeid investeeringuid, sest lennujaama läbilaskevõimest kasutati ainult 40 %.
Denmark states that the profitability of the 1999 agreements with Ryanair needs to be assessed for the entire expected duration of the agreements in questions (this means a period of 10 years).
Taani selgitab, et ka seoses Århusi lennujaama tegevuskuludega nähti Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingutes ette, et personal võib katta kuni 60 % koormusest, sest näiteks kulud maapealse teeninduse personalile olid juba kaetud äriühingu muust sissetulekust.
Denmark states that the 1999 agreements had a positive impact on the airport's finances for the period 1999 to 2009.
Seoses Århusi lennujaama poolt Ryanairile makstava turundustoetusega märgib Taani, et lennujaama juhatus eeldas, et Ryanair aitaks suurendada lennujaama nähtavust.
Denmark clarifies that, at the time of the conclusion of the 1999 agreements with Ryanair, Aarhus airport was facing the following challenges: First, it was competing for airlines and passengers with Billund airport, which had as the largest airport in the Jutland region a strategically stronger competitive position.
Taani selgitab, et samal ajal otsustas Århusi lennujaam vähendada oma muud turundustegevust, mis asendati Ryanairi tegevusega, näiteks muu hulgas Århusi lennujaama reklaamimine Ryanairi veebisaidil ja teenindatavates lennujaamades.
Second, Aarhus airport was only operating at 40 % of its capacity and had already suffered from a decrease in passengers from approximately 860000 to approximately 596000 from 1996 to 1999, with a further decrease expected in the coming years.
Taani täpsustab, et Århusi lennujaam kavatses suurendada oma tulu reisijate arvu ja lennundusvälise tulu (näiteks ostlemis- või parkimistulude) suurendamise kaudu.
Third, the military activity of the airport, Tirstrup Air Base, had ceased, which meant that the Aarhus annual net costs associated with air traffic control, fire and rescue services, technical and ground services had risen by DKK 10-12 million.
Lisaks täpsustab Taani, et Ryanairiga 1999. aasta lepingute sõlmimise ajal arvas Århusi lennujaam, et tasuline parkimine võib tekitada suurt tulu.
Fourth, a new motorway (namely, the Djursland motorway) providing a faster and easier transport link with Tirstrup, was scheduled to open in 2004.
Seoses ostlemistuluga selgitas Taani, et välja üüriti üksnes 30 % lennujaama kasutamata läbilaskevõimest.