natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The role of the two mission control centres is to constantly monitor and control the state and functioning of the system.
Kahe missiooni juhtimiskeskuse ülesanne on pidevalt jälgida ja kontrollida süsteemi olekut ja toimimist.
They have been located in Ciampino (Italy) and Torrejon (Spain) since 2004 and 2003 respectively, i.e. prior to the Union's acquisition of the system.
Need asuvad Itaalias Ciampinos ja Hispaanias Torrejónis alates 2004. ja 2003. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt.
There is no need to reconsider these two locations if they meet the needs of the programme, take advantage of the public investments already granted to them and fulfil the safety requirements in coordination with the Member State on whose territory the mission control centres are situated.
Neid kahte asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd need vastavad programmi vajadustele, saavad kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastavad nende liikmesriikide julgeolekunõuetele, kelle territooriumil missiooni juhtimiskeskused asuvad.
Furthermore, transfer to different locations would incur costs and may disrupt the functioning of the system.
Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja häiriks süsteemi toimimist.
The role of the ranging and integrity monitoring stations (RIMS) is to monitor the smooth functioning of the global navigation satellite systems (GNSS) at local level.
Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamade („Ranging and Integrity Monitoring Station“, „RIMS-jaamad“) ülesanne on jälgida kohapeal ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS) toimimist.
They take real-time measurements of the disparities between the geolocation data derived from the signals emitted by these systems and their own reference location, which is extremely precise.
Nad mõõdavad reaalajas erinevusi nende süsteemide poolt edastatud signaalide põhjal saadud asukoha andmete ja nende oma väga täpselt teada oleva võrdlusasukoha vahel.
The choice of their location takes account above all of the technical need for harmonious geographical distribution over all the territories covered by the EGNOS system, but also of the possible presence of pre-existing installations and equipment, and observes security requirements in coordination with the Member States and third countries on whose territory they are situated.
Seirejaamade asukoha valikul võetakse peamiselt arvesse tehnilist vajadust jaotada jaamad geograafiliselt ühtlaselt üle kogu EGNOSe süsteemiga hõlmatud territooriumi, aga ka juba olemasolevate rajatiste ja seadmete võimalikku olemasolu ja julgeolekunõuete järgimist kooskõlas liikmesriikide ja kolmandate riikidega, kelle territooriumil nad asuvad.
The number and location of the RIMS stations may evolve depending on the state of progress of the programme, its needs and above all the extension of system coverage in full compliance with the third subparagraph of Article 2(5) of Regulation (EU) No 1285/2013.
RIMS-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist, tema vajadustest ja eelkõige süsteemi katvusala laienemisest täielikus kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 kolmanda lõiguga.
They may also be changed in accordance with the results of the security risk analyses, particularly in the case of RIMS stations situated in third countries.
Neid võib ka muuta vastavalt julgeolekuriskide analüüsi tulemustele, eriti kui tegemist on kolmandates riikides asuvate RIMS-jaamadega.
Navigation land earth stations (NLES) send the corrected data to the EGNOS transponders installed on the geostationary satellites.
Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad („Navigation Land Earth Station“, „NLES-jaamad“) saadavad geostatsionaarsetel satelliitidel asuvatele transpondritele korrigeeritud andmeid, mis võimaldab GNSSi signaalide vastuvõtjatel, kes asuvad EGNOSe süsteemiga hõlmatud alal, teha asjakohaseid parandusi geograafilise asukoha määramise.
This enables the recipients of the GNSS signals in the areas covered by the EGNOS system to make suitable corrections to their positioning.
Iga geostatsionaarse satelliidi kohta on kaks NLES-jaama.
There are two NLES stations for each geostationary satellite.
Nende asukoha valik kajastab peamiselt tehnilisi nõudeid, eelkõige vajadust ühendada kohalikul tasandil EGNOSe süsteemi seadmed signaali edastamise seadmetega, mis kuuluvad nende geostatsionaarsete satelliitide operaatoritele, millel EGNOSe transpondrid paiknevad, aga arvesse võetakse ka julgeolekunõuete järgimist.
The choice of location essentially reflects the technical requirements, in particular the need to establish a local connection between the EGNOS system equipment and the signal transmission equipment belonging to the operators of the geostationary satellites on which the EGNOS transponders are installed.
NLES-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist ja vajadustest, eelkõige sõltuvalt parajasti orbiidil olevatele geostatsionaarsetele satelliitidele paigaldatud EGNOSe transpondrite kasutuseast ja nende satelliitide valikust, mille pardale paigaldatakse järgmised transpondrid.
However, it also takes account of compliance with the security requirements.
Teenuskeskuse ülesandeks on ühelt poolt jälgida geostatsionaarsetel satelliitidel paiknevate transpondrite saadetud andmete ja signaalide kvaliteeti ning teiselt poolt suhelda EGNOSe kasutajatega.
The number and location of NLES stations may evolve depending on the state of progress and needs of the programme, and above all depending on the lifetime of the EGNOS transponders installed on the geostationary satellites currently in orbit and the choice of satellites onto which the future transponders will be embarked.
See tagab ka määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 punktis b määratletud äriandmete levitamise teenuse (EDAS) osutamise.
The purpose of the service centre is, on the one hand, to monitor the quality of the signals and data sent by the transponders installed on the geostationary satellites and, on the other hand, to act as an interface with EGNOS users It also disseminates commercial data from the EDAS service referred to in Article 2(5)(b) of Regulation (EU) No 1285/2013.
Teenuskeskus paikneb Hispaanias Torrejónis alates 2004. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt.
The service centre has been located in Torrejon (Spain) since 2004, i.e. prior to the Union's acquisition of the system.
Seda asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd see vastab programmi vajadustele, saab kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastab selle liikmesriigi julgeolekunõuetele, kelle territooriumil teenuskeskus asub.
There is no need to reconsider this location if it meets the needs of the programme, takes advantage of the public investments already granted to it and fulfils the safety requirements in coordination with the Member State on whose territory the service centre is situated.
Et tagada EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri kõigi osade turvaline ühendamine reaalajas, on need omavahel seotud EWAN-võrgu kaudu („EGNOS Wide Area Network“), mis on spetsiaalselt selleks loodud turvaline andmesidevõrk.
In order to ensure a secure interconnection in real time for all components of the ground infrastructure of the EGNOS system, they are connected to each other by the EWAN network (‘EGNOS wide area network’), a secure data transmission network specifically dedicated to the system.
Selle võrgu füüsiliste omaduste tõttu ei saa selle asukohta kindlaks määrata ja seda ei saa käesolevas otsuses täpsustada.
Due to the physical characteristics of this network, it would not be possible to determine its location and specify it in this decision.
EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri moodustavate süsteemi kasutamise koordineerimiskeskuse, missiooni juhtimiskeskuste, RIMS-jaamade, NLES-jaamade ja teenuskeskuse asukohad tuleks heaks kiita.
The location of the coordination centre for system operations, the mission control centres, RIMS stations, NLES stations and service centre constituting the ground infrastructure of the EGNOS system should be approved.
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
The measures provided for in this Decision are in line with the opinion of the committee established pursuant to Article 36(1) of Regulation (EU) No 1285/2013,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Article 1
EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri moodustavate süsteemi kasutamise koordineerimiskeskuse, missiooni juhtimiskeskuste, ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamade, geostatsionaarsete satelliitidega side pidamise jaamade ja teenuskeskuse asukohad on kindlaks määratud lisas.
The location of the coordination centre for system operations, mission control centres, ranging and integrity monitoring stations, stations for communication with the geostationary satellites and service centre constituting the ground infrastructure of the EGNOS system shall be set out in the Annex.
Artikkel 2
This Decision shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Brüssel, 31. juuli 2017
Done at Brussels, 31 July 2017.
Komisjoni nimel
Name
Asukoht
Site
Süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus
Coordination centre for system operations
Toulouse (Prantsusmaa)
Toulouse (France)
Missiooni juhtimiskeskused
Mission control centres
Ciampino (Itaalia), Torrejón (Hispaania)
Ciampino (Italy), Torrejon (Spain)
Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS)
Ranging and integrity monitoring stations (RIMS)
Aalborg (Taani), Abū Sunbul (Egiptus), Assoorid (Portugal), Agadir (Maroko), Al-'Aqabah (Jordaania), Aleksandria (Egiptus), Ateena (Kreeka), Berliin (Saksamaa), Catania (Itaalia), Ciampino (Itaalia), Cork (Iirimaa), Djerba (Tuneesia), Egilsstaðir (Island), Gävle (Rootsi), Glasgow (Ühendkuningriik), Gölbașı (Türgi), Gran Canaria (Hispaania), Haifa (Iisrael), Hartebeeshoek (Lõuna-Aafrika), Jan Mayen (Norra), Kiiev (Ukraina), Kirkenes (Norra), Kourou (Prantsusmaa), Kuusamo (Soome), Lappeenranta (Soome), La Palma (Hispaania), Lissabon (Portugal), Madeira (Portugal), Málaga (Hispaania), Moncton (Kanada), Nouakchott (Mauritaania), Oran (Alžeeria), Palma de Mallorca (Hispaania), Pariis (Prantsusmaa), Reykjavík (Island), Santiago de Compostela (Hispaania), Sofia (Bulgaaria), Svalbard (Norra), Swanwick (Ühendkuningriik), Toulouse (Prantsusmaa), Tromsø (Norra), Trondheim (Norra), Varssavi (Poola), Zürich (Šveits)
Aalborg (Denmark), Abou Simbel (Egypt), Azores (Portugal), Agadir (Morocco), Al'Aqaba (Jordan), Alexandria (Egypt), Athens (Greece), Berlin (Germany), Catania (Italy), Ciampino (Italy), Cork (Ireland), Djerba (Tunisia), Egilsstadir (Iceland), Gavle (Sweden), Glasgow (UK), Golbasi (Turkey), Gran Canaria (Spain), Haifa (Israel), Hartebeeshoek (South Africa), Jan Mayen (Norway), Kiev (Ukraine), Kirkenes (Norway), Kourou (France), Kuusamo (Finland), Lappeenranta (Finland), La Palma (Spain), Lisbon (Portugal), Madeira (Portugal), Malaga (Spain), Moncton (Canada), Nouakchott (Mauritania), Oran (Algeria), Palma de Mallorca (Spain), Paris (France), Reykjavik (Iceland), Santiago de Compostela (Spain), Sofia (Bulgaria), Svalbard (Norway), Swanwick (UK), Toulouse (France), Tromsø (Norway), Trondheim (Norway), Warsaw (Poland), Zurich (Switzerland)
Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad (NLES)
Navigation land earth stations (NLES)
Aussaguel (Prantsusmaa), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Madalmaad), Cagliari (Itaalia), Fucino (Itaalia), Rambouillet (Prantsusmaa), Redu (Belgia)
Aussaguel (France), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Netherlands), Cagliari (Italy), Fucino (Italy), Rambouillet (France), Redu (Belgium)
Teenuskeskus
Torrejon (Spain)
C(2009) 2386
Commission Implementing Decision (EU) 2017/1412
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1412,
of 1 August 2017
1. august 2017,
on the recognition of Fiji pursuant to Directive 2008/106/EC of the European Parliament and of the Council as regards the systems for training and certification of seafarers
Fidži tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega
(notified under document C(2017) 5277)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5277 all)
According to Directive 2008/106/EC, Member States may decide to recognise by endorsement seafarers' appropriate certificates of competence or proficiency issued by third countries, provided that the third country concerned is recognised by the Commission.
Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kinnitamise teel tunnustada kolmandate riikide poolt meremeestele välja antud asjakohaseid pädevus- või kutsetunnistusi, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud.
On 18 February 2011, Germany requested the recognition of Fiji.
18. veebruaril 2011 taotles Saksamaa Fidži tunnustamist.
Following that request, the Commission contacted the Fijian authorities with a view to carry out an assessment of their training and certification system in order to verify whether Fiji meets all the requirements of the STCW Convention and whether the appropriate measures have been taken to prevent fraud involving certificates.
Pärast kõnealuse taotluse saamist võttis komisjon Fidži ametiasutustega ühendust sooviga hinnata Fidži vastavaid väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida, kas Fidži täidab STCW konventsiooni nõudeid ja kas meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed.
It was explained that the assessment would be based on the results of a fact finding inspection to be carried out by the experts of the European Maritime Safety Agency (the ‘Agency’) in Fiji.
Selgitati, et hindamisel võetakse arvesse tulemusi, mida Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet“) eksperdid on saanud Fidžil faktide kontrollimise käigus.
On the basis of the results of an inspection which took place in June 2013 and taking into account a voluntary corrective action plan submitted by the Fijian authorities in September 2014 and further supplemented in December 2014, the Commission carried out an assessment of the training and certification system in Fiji.
Komisjon hindas Fidži väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme 2013. aasta juunis tehtud kontrollkäikude tulemuste alusel, võttes arvesse Fidži ametiasutuste poolt 2014. aasta septembris esitatud ja 2014. aasta detsembris täiendatud vabatahtlikku parandusmeetmete kava.
In its assessment the Commission identified several areas that needed to be properly addressed by the Fijian authorities, including shortcomings relating to national provisions, such as missing provisions for qualifications of certain categories of instructors and insufficient or incomplete certification requirements, as well as quality management procedures.
Oma hinnangus tegi komisjon kindlaks mitu valdkonda, millega Fidži ametiasutustel oli vaja nõuetekohaselt tegeleda, sealhulgas sellised siseriiklike õigusnormidega seotud puudused nagu teatava kategooria instruktorite kvalifikatsiooni käsitlevate õigusnormide puudumine ning ebapiisavad või puudulikud diplomeerimisnõuded, samuti kvaliteedijuhtimise menetlused.
In April 2015 the Commission provided the Fijian authorities with an assessment report that was based on the results of the inspection of June 2013 and took into account the supplemented corrective action plan.
2015. aasta aprillis esitas komisjon Fidži ametiasutustele hindamisaruande, mis põhines 2013. aasta juuni kontrollkäigu tulemustel ja milles võeti arvesse täiendatud parandusmeetmete kava.
The Fijian authorities submitted an updated corrective action plan in June 2015.
Fidži ametiasutused esitasid 2015. aasta juunis ajakohastatud parandusmeetmete kava.
Based on all available information, the Commission concludes that the Fijian authorities, with the exception of a finding on certification requirements, have taken measures to bring the Fijian system for training and certification of seafarers in line with the requirements of the STCW Convention.
Kogu kättesaadava teabe põhjal järeldab komisjon, et Fidži ametiasutused on võtnud meetmeid (välja arvatud diplomeerimisnõuete puhul), et viia Fidži meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemid vastavusse STCW konventsiooni nõuetega.
In particular, Fiji has adopted new legislation addressing the identified shortcomings relating to national provisions and has updated the quality procedures of its administration and maritime education institutions and the curricula and training programmes of its maritime education institutions.
Konkreetselt on Fidži võtnud vastu uued õigusaktid, milles käsitletakse kindlaks tehtud puudusi siseriiklikes õigusnormides, samuti on ta ajakohastanud oma haldus- ja mereharidusasutuste kvaliteedimenetlusi ning mereharidusasutuste õppekavasid ja väljaõppeprogramme.
The Commission departments have asked the Fijian authorities for clarification on the Commission's finding referred to in recital 7 related to the certification requirements.
Komisjoni talitused palusid Fidži ametiasutustelt selgitusi seoses põhjenduses 7 osutatud komisjoni järeldusega diplomeerimisnõuete kohta.
That finding does not, in any case, call into question the overall positive assessment.
Kõnealune järeldus ei sea siiski kahtluse alla üldist positiivset hinnangut.
The final outcome of the assessment demonstrates that Fiji complies with the requirements of the STCW Convention, while this country has taken appropriate measures to prevent fraud involving certificates.
Hindamise lõpptulemustest nähtub, et Fidži täidab STCW konventsiooni nõudeid, kuna riik on võtnud asjakohased meetmed meremeeste tunnistustega seotud pettuse vältimiseks.
The Member States were provided with a report on the results of the assessment.
Liikmesriikidele esitati aruanne hindamise tulemuste kohta.
For the purposes of Article 19 of Directive 2008/106/EC, Fiji is recognised as regards the systems for the training and certification of seafarers.
Direktiivi 2008/106/EÜ artikli 19 kohaldamisel tunnustatakse Fidžit seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega.
Done at Brussels, 1 August 2017.
Brüssel, 1. august 2017
OJ L 323, 3.12.2008, p.
ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.
33.
komisjoni liige
Commission Implementing Decision (EU) 2017/1415
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1415,
(notified under document C(2017) 5571)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5571 all)
The Annex to Implementing Decision (EU) 2017/247 was subsequently amended by Commission Implementing Decisions (EU) 2017/417, (EU) 2017/554, (EU) 2017/696, (EU) 2017/780, (EU) 2017/819, (EU) 2017/977, (EU) 2017/1139, (EU) 2017/1240 and (EU) 2017/1397 in order to take account of changes to the protection and surveillance zones established by the competent authorities of the Member States in accordance with Directive 2005/94/EC, following further outbreaks of highly pathogenic avian influenza of subtype H5 in the Union.
Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudeti seejärel komisjoni rakendusotsustega (EL) 2017/417, (EL) 2017/554, (EL) 2017/696, (EL) 2017/780, (EL) 2017/819, (EL) 2017/977, (EL) 2017/1139, (EL) 2017/1240 ja (EL) 2017/1397, et võtta arvesse liikmesriikide pädevate asutuste poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide muudatusi pärast alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi uusi puhanguid liidus.
However, since the date of the last amendment made to Implementing Decision (EU) 2017/247 by Implementing Decision (EU) 2017/1397, Italy has detected new outbreaks of highly pathogenic avian influenza of subtype H5N8 in poultry holdings, namely in the regions of Lombardia and Veneto of that Member State.
Kuid pärast rakendusotsusega (EL) 2017/1397 rakendusotsuses (EL) 2017/247 tehtud viimase muudatuse tegemise kuupäeva on Itaalias avastatud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi uus puhang kodulinnukasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes, nimelt kõnealuse liikmesriigi Lombardia ja Veneto maakonnas.
The Annex to Implementing Decision (EU) 2017/247 should therefore be amended to update regionalization at Union level to include the protection and surveillance zones established by Italy, in accordance with Directive 2005/94/EC and the duration of the restrictions applicable therein.
Seega tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada Itaalia poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning seal kohaldatavate piirangute kestus.
Done at Brussels, 3 August 2017.
Brüssel, 3. august 2017
OJ L 224, 18.8.1990, p.
Komisjoni 9. veebruari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/247, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 36, 11.2.2017, lk 62).
29.
Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).
Commission Implementing Decision (EU) 2017/247 of 9 February 2017 on protective measures in relation to outbreaks of the highly pathogenic avian influenza in certain Member States (OJ L 36, 11.2.2017, p.
Komisjoni 7. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/417, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 63, 9.3.2017, lk 177).
62).
Komisjoni 23. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/554, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 79, 24.3.2017, lk 15).
Council Directive 2005/94/EC of 20 December 2005 on Community measures for the control of avian influenza and repealing Directive 92/40/EEC (OJ L 10, 14.1.2006, p.
Komisjoni 11. aprilli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/696, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2017/247, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 101, 13.4.2017, lk 80).
16).
Komisjoni 3. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/780, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 116, 5.5.2017, lk 30).
Commission Implementing Decision (EU) 2017/417 of 7 March 2017 amending the Annex to Implementing Decision (EU) 2017/247 on protective measures in relation to outbreaks of the highly pathogenic avian influenza in certain Member States (OJ L 63, 9.3.2017, p.
Komisjoni 12. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/819, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 122, 13.5.2017, lk 76).
Commission Implementing Decision (EU) 2017/554 of 23 March 2017 amending the Annex to Implementing Decision (EU) 2017/247 on protective measures in relation to outbreaks of the highly pathogenic avian influenza in certain Member States (OJ L 79, 24.3.2017, p.
Komisjoni 23. juuni 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1139, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 164, 27.6.2017, lk 59).
15).
Komisjoni 7. juuli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1240, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 177, 8.7.2017, lk 45).
Commission Implementing Decision (EU) 2017/696 of 11 April 2017 amending Implementing Decision (EU) 2017/247 on protective measures in relation to outbreaks of the highly pathogenic avian influenza in certain Member States (OJ L 101, 13.4.2017, p.
Komisjoni 27. juuli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1397, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 197, 28.7.2017, lk 13).
80).
LISA