natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States should take action to improve their process of disseminating information on voluntary return and assisted voluntary return programmes to illegally staying third-country nationals, in cooperation with national education, social and health services.
Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et parandada vabatahtlikku tagasipöördumist ja toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programme käsitleva teabe levitamist ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele, tehes seda koostöös riiklike haridus-, sotsiaal- ja tervishoiuteenistustega.
ENTRY BANS
SISENEMISKEELUD
For the purpose of making full use of the entry bans, Member States should:
Sisenemiskeeldude täielikuks ärakasutamiseks peaksid liikmesriigid tegema järgmist:
ensure that entry bans start being valid on the day in which the third-country nationals leave the EU so that their effective duration is not unduly shortened; this should be ensured in cases where the date of departure is known to the national authorities, notably in cases of removal and of departure in conjunction with an assisted voluntary return programme;
tagama, et sisenemiskeelud hakkavad kehtima kolmandate riikide kodanike EList lahkumise päeval, nii et nende tegelik kestus alusetult ei lüheneks; see tuleks tagada juhtudel, kui lahkumiskuupäev on riiklikele ametiasutustele teada, eelkõige väljasaatmise puhul ning toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmi raames lahkumise puhul;
put in place means to verify if a third country national illegally staying in the European Union has left within the period for voluntary departure, and to ensure an effective follow-up in the case this person has not left, including by issuing an entry ban;
võtma kasutusele vahendid, millega kontrollida, kas ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibiv kolmanda riigi kodanik on vabatahtlikuks lahkumiseks ettenähtud aja jooksul lahkunud, ning millega tagada tõhusad järelmeetmed juhul, kui isik ei ole lahkunud, kaasa arvatud sisenemiskeelu väljastamine;
systematically enter an alert on entry ban in the second generation Schengen Information System, in application of Article 24(3) of Regulation (EC) No 1987/2006; and
sisestama teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi süstemaatiliselt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõike 3 kohase hoiatusteate sisenemiskeelu kohta ning
put in place a system for issuing a return decision in cases where illegal stay is discovered during an exit check.
kehtestama süsteemi tagasisaatmisotsuse väljastamiseks juhtudel, kui ebaseaduslik riigis viibime avastatakse väljumiskontrolli ajal.
Where justified, following an individual assessment and in application of the principle of proportionality, an entry ban should be issued in order to prevent future risks of illegal stay.
Kui see on õigustatud, tuleks pärast individuaalset hindamist ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist väljastada sisenemiskeeld selleks, et hoida ära ebaseadusliku viibimise oht tulevikus.
Directive 2008/115/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on common standards and procedures in Member States for returning illegally staying third-country nationals (OJ L 348, 24.12.2008, p. 98).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).
Council Regulation (EU) No 1053/2013 of 7 October 2013 establishing an evaluation and monitoring mechanism to verify the application of the Schengen acquis and repealing the Decision of the Executive Committee of 16 September 1998 setting up a Standing Committee on the evaluation and implementation of Schengen (OJ L 295, 6.11.2013, p. 27).
Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).
Council Decision 2008/381/EC of 14 May 2008 establishing a European Migration Network (OJ L 131, 21.5.2008, p. 7).
Nõukogu 14. mai 2008. aasta otsus 2008/381/EÜ Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).
European Council conclusions of 20-21 October 2016, EUCO 31/16.
Euroopa Ülemkogu 20.–21. oktoobri 2016. aasta järeldused, EUCO 31/16.
European Council press release 43/17 of 3 February 2017.
Euroopa Ülemkogu 3. veebruari 2017. aasta pressiteade 43/17.
Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council of 9 March 2016 on a Union Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code) (OJ L 77, 23.3.2016, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).
Council Directive 2001/40/EC of 28 May 2001 on the mutual recognition of decisions on the expulsion of third country nationals (OJ L 149, 2.6.2001, p. 34).
Nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 34).
Council Decision 2004/191/EC of 23 February 2004 setting out the criteria and practical arrangements for the compensation of the financial imbalances resulting from the application of Directive 2001/40/EC on the mutual recognition of decisions on the expulsion of third-country nationals (OJ L 60, 27.2.2004, p. 55).
Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus 2004/191/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord (ELT L 60, 27.2.2004, lk 55).
Judgment of the Court of Justice of the European Union, case C-562/13 of 18 December 2014.
Kohtuotsus, Euroopa Liidu Kohus 18. detsember 2014, Centre public d'action sociale d'Ottignies-Louvain-La-Neuve versus Moussa Abdida, C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453.
Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 381, 28.12.2006, p. 4).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).
Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on common procedures for granting and withdrawing international protection (OJ L 180, 29.6.2013, p. 60).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluste ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).
Regulation (EU) 2016/1953 of the European Parliament and of the Council of 26 October 2016 on the establishment of a European travel document for the return of illegally staying third-country nationals, and repealing the Council Recommendation of 30 November 1994 (OJ L 311, 17.11.2016, p. 13).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasa määrus (EL) 2016/1953, mis käsitleb Euroopa reisidokumendi kehtestamist riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 30. novembri 1994. aasta soovitus (ELT L 311, 17.11.2016, lk 13).
Council Conclusions of 9-10 June 2016.
Nõukogu 9.-10. juuni 2016. aasta järeldused.
Commission Recommendation (EU) 2017/761
Komisjoni soovitus (EL) 2017/761,
of 26 April 2017
26. aprill 2017,
on the European Pillar of Social Rights
Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta
Pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, the aims of the Union are, inter alia, to promote the well-being of its peoples and to work for the sustainable development of Europe based on a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress.
Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on liidu eesmärk edendada muu hulgas oma rahvaste hüvangut ning selles on sätestatud, et liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress.
Pursuant to Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union, in defining and implementing its policies and activities, shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion and a high level of education, training and protection of human health.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.
Article 151 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that the Union and the Member States, having in mind fundamental social rights such as those set out in the European Social Charter signed at Turin on 18 October 1961 and in the 1989 Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers, shall have as their objectives the promotion of employment, improved living and working conditions, so as to make possible their harmonisation while the improvement is being maintained, proper social protection, dialogue between management and labour, the development of human resources with a view to lasting high employment and the combating of exclusion.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 on sätestatud, et pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja liidu 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.
Article 152 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that the Union recognises and promotes the role of the social partners at its level, taking into account the diversity of the national systems.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 152 kohaselt tunnustab ja edendab liit tööturu osapoolte rolli liidu tasandil, võttes arvesse siseriiklike süsteemide mitmekesisust.
The Charter of Fundamental Rights of the European Union, first proclaimed at the Nice European Council on 7 December 2000, safeguards and promotes a number of fundamental principles that are essential for the European social model.
Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, mis kuulutati esmakordselt välja 7. detsembril 2000 Nice'is Euroopa Ülemkogul, kaitstakse ja edendatakse mitmeid aluspõhimõtteid, mis on olulised Euroopa sotsiaalse mudeli jaoks.
The Treaty on the Functioning of the European Union contains provisions laying down the powers of the Union relating, inter alia, to the freedom of movement of workers (Articles 45 to 48), the right of establishment (Articles 49 to 55), social policy (Articles 151 to 161), the promotion of dialogue between management and labour (Article 154), including agreements concluded and implemented at Union level (Article 155), equal pay for men and women for equal work (Article 157), the contribution to the development of quality education and vocational training (Articles 165 and 166), Union action complementing national policies and fostering cooperation in the field of health (Article 168), economic, social and territorial cohesion (Articles 174 to 178), the formulation, and the surveillance of the implementation, of the broad guidelines of the economic policies (Article 121), the formulation, and the examination of the implementation of the employment guidelines (Article 148) and more generally, the approximation of legislation (Articles 114 to 117).
Euroopa Liidu toimimise leping sisaldab sätteid liidu pädevuse kohta muu hulgas seoses järgmisega: töötajate vaba liikumine (artiklid 45–48), asutamisõigus (artiklid 49–55), sotsiaalpoliitika (artiklid 151–161), tööturu osapoolte vahelise dialoogi edendamine (artikkel 154), sealhulgas liidu tasandil sõlmitavad ja rakendatavad lepingud (artikkel 155), meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine (artikkel 157), kvaliteetse hariduse ja kutseõppe arendamisele kaasa aitamine (artiklid 165 ja 166), liidu meetmed, millega täiendatakse liikmesriikide poliitikat ja edendatakse koostööd tervise valdkonnas (artikkel 168), majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus (artiklid 174–178), majanduspoliitika üldsuuniste sõnastamine ja rakendamise järelevalve (artikkel 121), tööhõivesuuniste koostamine ja rakendamise kontrollimine (artikkel 148) ning üldisemalt õigusaktide ühtlustamine (artiklid 114–117).
The European Parliament called for a solid European Pillar of Social Rights to reinforce social rights and deliver a positive impact on people's lives in the short and medium term and enable support for European construction in the 21st century [1].
Euroopa Parlament nõudis tugevat Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et suurendada sotsiaalõigusi ja mõjutada positiivselt inimeste elu nii lühemas kui ka keskpikas perspektiivis ning et toetada Euroopa ülesehitust 21. sajandil [1].
The European Council stressed that economic and social insecurity needs to be addressed as a matter of priority and called for the creation of a promising future for all, safeguards for our way of life and the provision of better opportunities for youth [2].
Euroopa Ülemkogu rõhutas, et majandusliku ja sotsiaalse ebakindlusega tuleb tegeleda esmajärjekorras.
The leaders of 27 Member States and of the European Council, the European Parliament and the European Commission made a commitment to work towards a social Europe in the Rome agenda.
Samuti tuleb luua kõigi jaoks paljutõotav tulevik, kaitsta meie eluviisi ning pakkuda noortele paremaid võimalusi [2].
That commitment is based on the principles of sustainable growth and the promotion of economic and social progress, as well as cohesion and convergence, while upholding the integrity of the internal market [3].
27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhid kohustusid Rooma tegevuskavas tegema tööd sotsiaalse Euroopa nimel.
The social partners have committed to continue contributing to a Europe that delivers for its workers and enterprises [4].
See kohustus põhineb jätkusuutliku majanduskasvu põhimõttel ning majandusliku ja sotsiaalse arengu, samuti ühtekuuluvuse ja lähenemise edendamisel, austades samal ajal siseturu terviklikkust [3].
The completion of the European single market in the last decades has been accompanied by the development of a solid social acquis which has resulted in progress in the freedom of movement, living and working conditions, equality between women and men, health and safety at work, social protection and education and training.
Sotsiaalpartnerid kohustusid jätkuvalt panustama Euroopasse nende töötajate ja ettevõtete heaolu nimel [4].
The introduction of the euro has provided the Union with a stable common currency shared by 340 million citizens in nineteen Member States, facilitating their daily lives and protecting them against financial instability.
Euroopa ühtse turu väljaarendamisega viimastel kümnenditel on samal ajal arendatud tugevat sotsiaalõigustikku, mille tulemusena on edendatud vaba liikumist, parandatud elu- ja töötingimusi, tehtud edusamme soolise võrdõiguslikkuse, töötervishoiu ja tööohutuse, sotsiaalkaitse ning hariduse ja koolituse valdkonnas.
The Union has also enlarged significantly, increasing economic opportunities and promoting social progress across the continent.
Euro kasutuselevõtt on andnud liidule stabiilse ühisraha, mida kasutab 340 miljonit kodanikku 19 liikmesriigis, muutes seeläbi nende igapäevaelu lihtsamaks ning kaitstes neid rahalise ebastabiilsuse eest.
Labour markets and societies are evolving quickly, with new opportunities and new challenges arising from globalisation, the digital revolution, changing work patterns and societal and demographic developments.
Liit on ka märkimisväärselt laienenud, tänu millele on suurendatud majanduslikke võimalusi ja toetatud sotsiaalset arengut kogu kontinendil.
Challenges, such as significant inequality, long-term and youth unemployment or intergenerational solidarity, are often similar across Member States although in varying degrees.
Tööturul ja ühiskonnas toimuvad kiired muutused ning üleilmastumise, digirevolutsiooni, muutuva töökorralduse ja demograafilise arenguga kaasnevad uued võimalused ja probleemid.
Europe has shown its resolve to overcome the financial and economic crisis, and as a result of determined action, the Union economy is now more stable, with employment levels at an unprecedented high and a steady fall in unemployment.
Suur ebavõrdsus, pikaajaline ja noorte töötus või põlvkondadevaheline solidaarsus on probleemsed valdkonnad, mis on liikmesriikides tihti, ehkki erineval määral sarnased.
However, the social consequences of the crisis have been far-reaching — from youth and long-term unemployment to the risk of poverty — and addressing those consequences remains an urgent priority.
Euroopa on näidanud oma otsustavust ületada majandus- ja finantskriis ning tänu otsusekindlale tegutsemisele on liidu majandus nüüd taas stabiilsem, kusjuures tööhõive tase on enneolematult kõrge ja töötus pidevalt langenud.
To a large extent, the employment and social challenges facing Europe are a result of relatively modest growth, which is rooted in untapped potential in terms of participation in employment and productivity.
Kriisi sotsiaalsed tagajärjed – alates noorte ja pikaajalisest töötusest kuni suhtelise vaesuseni – on kaugeleulatuvad ning nende tagajärgedega tegelemine on jätkuvalt kiireloomuline prioriteet.
Economic and social progress are intertwined, and the establishment of a European Pillar of Social Rights should be part of wider efforts to build a more inclusive and sustainable growth model by improving Europe's competitiveness and making it a better place to invest, create jobs and foster social cohesion.
Suures osas on Euroopa tööhõive- ja sotsiaalsed probleemid tingitud suhtelisest tagasihoidlikust majanduskasvust, mis omakorda tuleneb tööhõives osalemise ja tootlikkusega seotud kasutamata potentsiaalist.
The aim of the European Pillar of Social Rights is to serve as a guide towards efficient employment and social outcomes when responding to current and future challenges which are directly aimed at fulfilling people's essential needs, and ensuring better enactment and implementation of social rights.
Majanduslik ja sotsiaalne areng on tihedalt seotud ning Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine peaks olema osa ulatuslikumatest jõupingutustest, et luua jätkusuutlikum ja kaasavam majanduskasvu mudel, parandades Euroopa konkurentsivõimet ja muutes Euroopa seeläbi paremaks kohaks, kus elada, töötada ja investeerida.
A stronger focus on employment and social performance is particularly important to increase resilience and deepen the Economic and Monetary Union.
Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on anda juhiseid heade tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega, mis on otseselt suunatud inimeste põhivajaduste rahuldamiseks, ja selleks et sotsiaalõigusi paremini jõustada ja rakendada.
For this reason, the European Pillar of Social Rights is primarily conceived for the euro area but it is applicable to all Member States that wish to be part of it.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata tööhõive- ja sotsiaalküsimustele, et suurendada vastupanuvõimet ning tugevdada majandus- ja rahaliitu.
The European Pillar of Social Rights expresses principles and rights essential for fair and well-functioning labour markets and welfare systems in 21st century Europe.
Seepärast on Euroopa sotsiaalõiguste sammas mõeldud peamiselt euroala jaoks, kuid seda saab kohaldada kõigis liikmesriikides, kes soovivad selles osaleda.
It reaffirms some of the rights already present in the Union acquis.
Euroopa sotsiaalõiguste sambas on väljendatud põhimõtted ja õigused, et toetada õiglaseid ja hästi toimivaid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme 21. sajandi Euroopas.
It adds new principles which address the challenges arising from societal, technological and economic developments.
Sellega kinnitatakse liidu õigustikus juba kehtivaid õigusi.
The principles enshrined in the European Pillar of Social Rights concern Union citizens and third country nationals with legal residence.
On lisatud uusi põhimõtteid ühiskondlikust, tehnoloogilisest ja majanduslikust arengust tingitud väljakutsetega toimetulekuks.
Where a principle refers to workers, it concerns all persons in employment, regardless of their employment status, modality and duration.
Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid kohaldatakse liidu kodanike ja seaduslikku elukohta omavate kolmandate riikide kodanike suhtes.
The European Pillar of Social Rights shall not prevent Member States or their social partners from establishing more ambitious social standards.
Kui põhimõte käib töötajate kohta, hõlmab see kõiki töötavaid isikuid, sõltumata nende tööalasest staatusest, töötamise viisist ja kestusest.
In particular, nothing in the European Pillar of Social Rights shall be interpreted as restricting or adversely affecting rights and principles as recognised, in their respective fields of application, by Union law or international law and by international agreements to which the Union or all the Member States are party, including the European Social Charter signed at Turin on 18 October 1961 and the relevant Conventions and Recommendations of the International Labour Organisation.
Euroopa sotsiaalõiguste sammas ei takista liikmesriikidel või nende sotsiaalpartneritel kehtestamast ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid.
Delivering on the European Pillar of Social Rights is a shared commitment and responsibility between the Union, its Member States and the social partners.
Eelkõige ei või Euroopa sotsiaalõiguste samba sätteid tõlgendada neid õigusi või põhimõtteid kitsendavate või kahjustavatena, mida asjaomastes kohaldamisvaldkondades on tunnustatud rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingutega, millega on ühinenud liit või kõik liikmesriigid, sealhulgas 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalharta ning asjaomased Rahvusvaheline Tööorganisatsiooni konventsioonid ja soovitused.
The principles and rights set by the European Pillar of Social Rights should be implemented at both Union level and Member State level within their respective competences and in accordance with the principle of subsidiarity.
Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine on liidu, selle liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite ühine pühendumine ja vastutus.
At Union level, the European Pillar of Social Rights does not entail an extension of the Union's powers as defined by the Treaties.
Euroopa sotsiaalõiguste sambaga sätestatud põhimõtted ja õigused tuleks rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil nende vastavate pädevuste piires ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
It should be implemented within the limits of those powers.
Liidu tasandil ei tähenda Euroopa sotsiaalõiguste sammas aluslepingutes sätestatud liidu pädevuse laiendamist.
At Member State level, the Pillar respects the diversity of the cultures and traditions of the peoples of Europe, as well as the national identities of the Member States and the organisation of their public authorities at national, regional and local levels.
Seda tuleks rakendada selle pädevuse piires.