natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kWh/tonne of green coffee roasted
OLIIVIÕLI TOOTVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 10.41)
Companies processing coffee
Liitrit vett tonni töödeldud oliivide kohta
Heating energy used (e.g. natural gas, propane) for roasting divided by the number of tonnes of green coffee roasted.
Liitrit vett tonni töödeldud oliivide kohta
BEMP 3.2.1
Õli eraldamisel kasutatav veekogus jääb alla 50 l (5 %) 1000 l toodetava oliiviõli kohta
COMPANIES MANUFACTURING OLIVE OIL (NACE CODE 10.41)
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.3.1
Water use in olive oil separation
Oliivide vastuvõtmisel nende pesemiseks kasutatav vesi
l of water/tonne of olives processed
Oliivide vastuvõtmisel nende pesemiseks kasutatava vee kogus (l) jagatuna töödeldavate oliivide kaaluga (tonnides)
l of water/l of olive oil manufactured
Puhtalt tarnitud oliivide vastuvõtmisel pesemiseks vett ei kasutata (0 liitrit)
Companies manufacturing olive oil
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.3.2
Quantity of water used in olive oil separation (l) divided by the weight of olives processed or the volume of olive oil manufactured
KARASTUSJOOKE TOOTVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 11.07)
Less than 50 l (5 %) of water used in olive oil separation per 1000 l of olive oil manufactured.
Energiakasutus puhumisel/kuivatamisel
BEMP 3.3.1
Karastusjooke tootvad ettevõtted
Water used to wash the olives upon reception
Puhumiseks/kuivatamiseks kasutatud energia (kWh) jagatuna toodetud toote kogusega (l)
Quantity of water used to wash the olives upon reception (l) divided by the weight of olives processed (tonnes)
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.4.1
For olives delivered clean, no water (0 litres) is used to wash olives upon reception.
ÕLUT TOOTVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 11.05)
BEMP 3.3.2
Üldine energiakasutus pruulimisel
COMPANIES MANUFACTURING SOFT DRINKS (NACE CODE 11.07)
Õlletootmisettevõtted
Energy use for blowing/drying
Kasutatud energia (soojus ja elekter) jagatuna konkreetsel ajavahemikul toodetud õlle kogusega (hl).
Companies manufacturing soft drinks
Seda võib arvutada elektri ja kütte kohta eraldi
Energy used (kWh) for blowing/drying divided by the amount (l) of product manufactured
Virde eelsoojendamise süsteemi paigaldamine, milles kasutatakse kondenseerunud virdeaurust taaskasutatavat soojust
BEMP 3.4.1
Parimad keskkonnajuhtimise tavad 3.5.1, 3.5.2
COMPANIES MANUFACTURING BEER (NACE CODE 11.05)
Aurustumismäär virde keetmisel
Overall energy use during brewing
Aurustumismäär (%) virde keetmisel arvutatakse järgmiselt: 100 – (keemisjärgne maht × 100 / keemiseelne maht)
Companies manufacturing beer
Aurustumismäär virde keemisel on vähem kui 4 %
Energy used (heat and electricity) divided by the quantity of beer produced (hl) during a specific timespan.
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.5.1
It can be calculated separately for electricity and heat.
Veetarbimine õlletootmisprotsessi käigus
Install a wort preheating system with recovered heat from wort vapour condensing.
hl vett hl õlle kohta
BEMPs 3.5.1, 3.5.2
Veetarbimine (hl) tootmisprotsessi käigus jagatuna konkreetsel ajavahemikul toodetud õlle kogusega (hl)
Evaporation rate during wort boiling
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.5.2
Evaporation rate (%) in wort boiling is calculated as: 100 – (post-boil volume × 100/pre-boil volume)
Fermenteerimise järel taaskasutatud CO2 osakaal
Evaporation rate during wort boiling is less than 4 %.
kogus, mida õlle tootmisel fermenteerimispaakidest/-mahutitest, laagerdusmahutitest ja filtreeritud õlle mahutitest taaskasutatakse
BEMP 3.5.1
Rakendatakse süsteemi, mis taaskasutab vähemalt 50 % fermenteerumise käigus tekkinud CO2 kogusest
Water consumption in the beer production process
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.5.3
hl water/hl beer
LIHA- JA LINNULIHATOOTEID TOOTVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 10.13)
Water consumption (hl) in the production process divided by the amount of beer produced (hl) during a specific timespan
Kogu energiakasutus liha töötlemisel
BEMP 3.5.2
kWh kg toote kohta
Percentage of CO2 recovered from fermentation
Liha- ja linnulihatooteid tootvad ettevõtted
Amount of CO2 which is recovered during beer production in the fermentation tanks/vessels, the maturation vessels and the bright beer tanks
Liha ja linnuliha töötlemisel kasutatav energia (kWh) jagatuna töödeldud liha kogusega (kg)
A system recovering at least 50 % of the CO2 generated during fermentation is implemented.
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.6.1
BEMP 3.5.3
Energiakasutus kõrgrõhutöötlusel
COMPANIES PRODUCING MEAT AND POULTRY MEAT PRODUCTS (NACE CODE 10.13)
kWh toote töötlemise tsükli kohta
Total energy use for meat processing
kWh kg toote kohta
kWh/kg product
Energiakasutus kõrgrõhutöötlusel pastöriseerimis- ja küpsetamistegevuste käigus
Companies producing meat and poultry meat products
Kõrgrõhutöötlust (endale kuuluvate seadmetega või sisseostetud tellimusena) kasutatakse sobilike lihatoodete töötlemiseks (küpsetatud tooted, kuivatatud ja küpsetatud tooted, toorelt kuivatatud tooted jne)
Energy use for the processing of meat and poultry meat as kWh divided by the amount (kg) of processed meat
PUUVILJAMAHLA TOOTVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 10.32)
BEMP 3.6.1
Puuviljajääkide kasutamise määr
Energy use in high-pressure processing
Puuviljamahla tootvad ettevõtted
kWh/cycle of processed product
Väärtuslike toodete taaskasutamiseks (nt pektiin, eeterlikud õlid), loomasöödana või anaeroobse kääritamise kaas-substraadina kasutatavate puuviljajääkide kogus kokku (kaal) jagatuna puuviljajääkide kogusega kokku
kWh/kg of product
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.7.1
Energy use in high-pressure processing for the pasteurisation and cooking processes
JUUSTUTOOTMISETTEVÕTTED (NACE KOOD 10.51) Inimtoiduks mõeldud toodetes kasutatava taastoodetud vadaku kuivaine kogukaal protsentides
High-pressure processing (owned or outsourced) is used to treat suitable meat products (cooked products, cured and cooked products and raw-cured etc.).
Juustutootmisettevõtted
COMPANIES MANUFACTURING FRUIT JUICE (NACE CODE 10.32)
Juustu tootmisel tekkinud vadakust saadud kuivaine kogus (kaal), mida kasutatakse inimtoiduks mõeldud toodetes, jagatuna vadakust saadud kuivaine kogumassiga
Fruit residue exploitation rate
Vadak võetakse taaskasutusse ja seda töödeldakse täiendavalt, et saada vastavalt turu nõudlusele muid inimtoiduks mõeldud tooteid.
Companies manufacturing fruit juice
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.8.1
BEMP 3.7.1
Leivatootmisettevõtted
COMPANIES PRODUCING CHEESE (NACE CODE 10.51)
Leiva tagasisaatmise skeemis osalevate müügikohtade arv (pagaritöökojas valmistatud leiba müüvate kaupluste arv), jagatuna müügikohtade arvuga, kus müüakse pagaritöökojas valmistatud leiba
Percentage of the total dry matter weight of generated whey recovered for use in products intended for human consumption
Äriühing
Companies producing cheese
Pagaritöökojas toodetud leiba müüvatest müügipunktidest 100 % osaleb asjaomases müümata jäänud leiva tagastamise skeemis
Amount (weight) of dry matter recovered from whey generated during the production of cheese which is used in products intended for human consumption divided by the total amount of dry matter recovered from whey
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.9.1
Whey is recovered and further treated in order to obtain other products for human consumption based on market demand.
Energiakasutus küpsetusprotsessis
BEMP 3.8.1
kWh küpsetatud toote t kohta
COMPANIES PRODUCING BREAD, BISCUITS AND CAKES (NACE CODES 10.71 AND 10.72)
kWh kasutatud jahu t kohta
Participation of points of sale in existing returning schemes
kWh küpsetamisala m2 (ahju pindala) kohta
Companies producing bread
Leiba, küpsiseid ja kooke tootvad ettevõtted
Number of points of sale (shops selling the bread produced by the bakery) taking part in the bread take-back scheme divided by the total number of points of sale selling the bread produced by the bakery.
Küpsetamisel kasutatav energia (nt elekter), jagatuna toodangu koguse, koostisainete sisendite või küpsetusala järgi
Company
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.9.2
100 % of the points of sale selling the bread produced by the bakery participate in an appropriate take-back scheme for the unsold bread.
VEINITOOTMISETTEVÕTTED (NACE KOOD 11.02)
BEMP 3.9.1
Kogu veinitehases kasutatav vesi
Energy use in the baking process
Liitrit vett liitri toodetud veini kohta
kWh/t of baked product
Veinitootmisettevõtted
kWh/t of input flour used
Konkreetsel ajavahemikul (nt aastas, kuus, saagikoristushooajal) veinitehases kasutatud veekogus kokku, mõõdetuna liitrites ja jagatuna toodetud veini kogusega (l).
kWh/m2 of baking area (oven surface)
Kasutatavat veekogust võib mõõta ka protsessi tasandil
Companies producing bread, biscuits and cakes
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.10.1
Energy used (e.g. electricity) during baking divided by amount of product output, ingredients inputs or baking area
Orgaaniliste jäätmete tootmine veinitehases
BEMP 3.9.2
kg liitri toodetud veini kohta
COMPANIES PRODUCING WINE (NACE CODE 11.02)
Konkreetsel ajavahemikul (nt aastas, kuus, saagikoristushooajal) veinitehases tekkinud orgaanilised jäätmed kokku, mõõdetuna kilogrammides ja jagatuna toodetud veini kogusega (l)
Total water used in the winery
Veinitehases kasutatav energia
l of water/l of wine produced
kWh (soojus) liitri toodetud veini kohta
Companies producing wine
kWh (elekter) liitri toodetud veini kohta
Total water used during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) in the winery measured in litres divided by the amount of wine produced (l).
Konkreetsel ajavahemikul (nt aastas, kuus, saagikoristushooajal) veinitehases kasutatud energia (soojus ja elekter) mõõdetuna kWh-s ja jagatuna toodetud veini kogusega (l)
Water used can also be measured at process level.
Teadus- ja poliitikaaruanne on avalikult kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Tulevikutehnoloogiate Instituudi veebisaidil aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
BEMP 3.10.1
Sektori võrdlusdokumendis sisalduvad järeldused parimate keskkonnajuhtimise tavade ja nende kohaldatavuse kohta ning kindlaks tehtud valdkondlikud keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad teadus- ja poliitikaaruandes dokumenteeritud tulemustel.
Organic waste generation in the winery
Dokumendis on esitatud ka kogu taustteave ja tehnilised üksikasjad.
kg/l of wine produced
Nõukogu 29. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1836/93 tööstussektori ettevõtetele vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).
Organic waste generated in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) measured in kg divided by the amount of wine produced (l).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).
Energy used in the winery
EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti e kohaselt on keskkonnaaruandes „kokkuvõte olemasolevatest andmetest, milles seoses olulise keskkonnamõjuga võrreldakse organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust selle keskkonnaalaste eesmärkide ja ülesannetega.
kWh (heat)/l of wine produced
Esitatakse andmed punktis C osutatud põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta“.
kWh (electricity)/l of wine produced
IV lisa punktis C on sätestatud: „Iga organisatsioon esitab igal aastal ka aruande keskkonnaaruandes kindlaks määratud konkreetsemate keskkonnaaspektidega seotud tulemuslikkuse kohta ning võtab vajaduse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente“.
Energy (heat and electricity) in kWh used in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) divided by the amount of wine produced (l)
Üksikasjalik kirjeldus iga parima tava kohta koos praktiliste juhistega nende rakendamiseks on kättesaadav JRC avaldatud parimate tavade aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
The scientific and policy report is publicly available on the JRC-IPTS website at the following address: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf The conclusions on best environmental management practices and their applicability as well as the identified specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence contained in this Sectoral Reference Document are based on the findings documented in the scientific and policy report.
Organisatsioonidel palutakse sellega tutvuda, kui neil on huvi saada mõne käesolevas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud parima tava kohta rohkem teavet.
All the background information and technical details can be found there.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
Council Regulation (EEC) No 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (OJ L 168, 10.7.1993, p. 1).
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt on „otsene keskkonnaaspekt“ keskkonnaaspekt, mis on seotud organisatsiooni enda tegevuse, toodete ja teenustega, mida organisatsioon otseselt kontrollib.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (OJ L 114, 24.4.2001, p. 1).
„Kaudne keskkonnaaspekt“ seevastu on keskkonnaaspekt, mis võib tuleneda organisatsiooni kolmandate isikutega suhtlemisest ja mida organisatsioon saab mõjutada mõistlikul määral.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Täpsem teave PVT-viitedokumentide sisu kohta ning mõistete ja akronüümide täielik selgitus on esitatud saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa veebisaidil: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
Jaekaubanduse sektori võrdlusdokument, saagi ja loomade tootmise sektor ja JRC avaldatud seotud parimate tavade aruanne on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
Jaekaubandussektori võrdlusdokument ja JRC avaldatud seotud parimate tavade aruanne on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
A detailed description of each of the best practices, with practical guidance on how to implement them, is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available on-line at http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf Organisations are invited to consult it if interested in learning more about some of the best practices described in this SRD.
Eesmärgiga kehtestada ühine meetod olelusringi keskkonnatoime mõõtmiseks töötas Euroopa Komisjon välja toote ökoloogilise jalajälje (PEF) ja organisatsiooni ökoloogilise jalajälje (OEF) meetodid.
Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities NACE Revision 2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC Regulations on specific statistical domains (OJ L 393, 30.12.2006, p. 1).
Nende meetodite kasutamine oli 2013. aastal ka komisjoni soovituse teema (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32013H0179).
According to Regulation (EC) No 1221/2009 ‘direct environmental aspect’ refers to an environmental aspect associated with activities, products and services of the organisation itself, over which it has direct management control.
Toote- ja sektoripõhiste eeskirjade väljatöötamist testitakse (perioodil 2013 kuni 2016) enam kui 280 vabatahtlikus ettevõttes ja organisatsioonis, mis on jaotatud 26 katselisse juhtumiuuringusse (vt loend aadressil http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
Instead ‘indirect environmental aspect’ refers to an environmental aspect which results from the interaction of the organisation with third parties and which can to a reasonable degree be influenced by the organisation.
Toodete protsentuaalset osakaalu on (siin ja alltoodud samalaadsete näitajate puhul) võimalik arvutada, võttes arvesse erinevat tüüpi toodete koguarvu ja seda, kui paljusid tootetüüpe on keskkonnasäästlikkuse hindamise tunnustatud eeskirjade alusel hinnatud, või näiteks iga valmistatud tootetüüpi müügimahuga võrreldes.
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
Keskkonnahoidlikes hangetes kasutatavad keskkonnatoime kriteeriumid võivad põhineda organisatsiooni sees või väljaspool seda välja töötatud sertifikaatidel, standarditel, ökomärgistel, eraalgatustel/koostööl või jätkusuutlikkuse hindamise tulemustel (vt PKT 3.1.1).
The Sectoral Reference Document for the agriculture — crop and animal production sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) on keskkonnastandardite ISO 14000 seeria osana koostanud konkreetselt keskkonnamärgiste jaoks allseeria (ISO 14020), mis hõlmab kolme liiki märgisesüsteeme.
The Sectoral Reference Document for the retail trade sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
Seega on I tüübi ökomärgis mitme kriteeriumiga märgis, mille on välja töötanud kolmas isik.
With the aim of establishing a common method for measuring life cycle environmental performance, the European Commission developed the Product Environmental Footprint (PEF) and Organisation Environmental Footprint (OEF) methods.
Selle näideteks on ELi tasandil ELi ökomärgis või riiklikul või mitmepoolsel tasandil Saksamaa sinise ingli ökomärgis, Austria ökomärgis ja Põhjamaade luigemärgis.
The use of these methods was object of a Commission Recommendation in 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013H0179).
Täpsem teave energiajuhtimist käsitleva standardi ISO 50001 kohta on kättesaadav aadressil http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
The development of product- and sector-specific rules is being tested (between 2013 and 2016) by more than 280 volunteering companies and organisations grouped in 26 pilot cases (see list on http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
Põhjalik energiajuhtimissüsteem võib olla ka veel põhjalikuma keskkonnajuhtimissüsteemi, näiteks EMASi osa.
The percentage of products can be calculated (here and in following similar indicators) by considering the total different types of products manufactured and how many types of products are assessed using a recognised environmental sustainability assessment protocol or by weighting with sales volume each type of product manufactured for example.
Seadmete kasutamise tõhusus (OEE) arvutatakse välja kolme elemendi korrutamisel: i) kättesaadavus (seadmete kavandatava käitamisaja osakaal protsentides), ii) tulemuslikkus (tegelik läbilaskevõime ja kavandatav läbilaskevõime protsentides) ja iii) toodete kvaliteedimäär (selliste toodete kogumäär, mis ei ole defektiga ega praaktooted).
The environmental performance criteria used in green procurement may be based on certifications, standards, ecolabels, private initiatives/cooperation or the results of sustainability assessments (see BEMP 3.1.1) developed internally or externally.
Täpsem teave PVT-viitedokumentide sisu kohta ning mõistete ja akronüümide täielik selgitus on esitatud saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo veebisaidil http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
As part of the ISO 14000 series of environmental standards, the International Standards Organisation (ISO) has drawn up a subseries (ISO 14020) specific to environmental labelling, which covers three types of labelling schemes.
Parim 10 % võib vastata PVT-ga saavutatavate heitetasemete (või keskkonnatoime) vahemiku kõrgeimale või madalaimale 10 %-le, sõltuvalt sellest, milline on keskkonnaalaselt rangem.
In this context a ‘Type I’ ecolabel is a multi-criteria label developed by a third party.
Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/83/EMÜ (alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta) (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21) on sõltumatu väike pruulikoda määratletud kui ettevõte, mille aastane tootmismaht ei ületa 200000 hl.
Examples are, at EU level, the ‘EU Ecolabel’ or, at national or multilateral level, the ‘Blaue Engel’, the ‘Austrian Ecolabel’ and the ‘Nordic Swan’.
Parimad keskkonnajuhtimise tavad
More information on the standard ISO 50001 — Energy management is available at: http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
põhjaliku energiajuhtimissüsteemi, näiteks ISO 50001 [15] kasutuselevõtt näiteks EMASi-taolise keskkonnajuhtimissüsteemi osana;
A comprehensive energy management system can also be part of a more comprehensive environmental management system like EMAS
arvestite (või arukate arvestite) paigaldamine üksiku protsessi tasandil, mis tagab energiakasutuse täpse seire;
Overall equipment effectiveness (OEE) is calculated by multiplying three elements: (i) availability (percentage of planned time the equipment is operating); (ii) performance (actual throughput versus target throughput, as a percentage); and (iii) product quality rate (percentage of overall products that are not defects or defective).
Veekasutuse, orgaaniliste jäätmete tootmise ja energiakasutuse vähendamine veinitehases
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and a full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
kg CO2ekv / m3
21) defines ‘independent small brewery’ as a brewery whose annual production does not exceed 200000 hl.
Uus termin „keskkonnatoime“] näitajad konkreetsete sektorite jaoks ning kui see on asjakohane, siis tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.
SCOPE 3.
Kõigi (100 %) transpordi- ja logistikatoimingute puhul (ka kolmandast isikust teenusepakkuja kaudu) esitatakse järgmised näitajad: erinevate transpordiliikide osakaal (%); kg CO2ekv m3 kohaletoimetatud aluse jne kohta
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURING SECTOR
Üksnes looduslikke külmaaineid kasutavate külmutussüsteemide kasutamine kõikides tootmisüksustes
BEMPs Supply chain management
Tootmistehnoloogiaid on kohandatud paremini vastama soojusenergiaga varustamisele taastuvatest energiaallikatest.
installing meters (or smart meters) at the individual process level, ensuring accurate energy monitoring,
Kõiki (100 %) puuviljajääke kasutatakse väärtuslike toodete taaskasutamiseks (nt pektiin, eeterlikud õlid), loomasöödana või anaeroobse kääritamise kaassubstraadina
Council Decision (CFSP) 2017/1512
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1512,
of 30 August 2017
30. august 2017,
Having regard to the proposal of the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut ning arvestades järgmist: