natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Targeted controls, based on constantly updated risk analysis and intelligence would therefore help optimising the benefit of the controls and limit their negative effects on free movement.
Liikmesriik, kes on otsustanud piirikontrolli taastada, peaks kontrolli vajalikkuse analüüsimisel ja läbivaatamisel neid seisukohti arvesse võtma eesmärgiga piirikontrolli pidevalt vastavalt olukorrale kohandada.
The Member States affected by the reintroduced controls at the relevant border sections should be admitted to regularly express their views on their necessity, with a view to organising mutual cooperation between all Member States involved and to examining, on a regular basis, the proportionality of the measures to the events giving rise to the reintroduction of border control and the threat to public policy or internal security.
Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 1 punkti e kohaselt peaks liikmesriik, kes taaskehtestab sisepiirikontrolli või seda pikendab, esitama muu hulgas teabe meetmete kohta, mille peaksid võtma teised liikmesriigid kavandatava piirikontrolliga seoses.
The Member State having decided to reintroduce such controls should take these views into account when examining and reviewing the necessity of such checks, with the objective of constantly adapting them to the circumstances.
Lisaks sellele võivad Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 5 kohaselt toimuda sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatseva liikmesriigi, teiste liikmesriikide, eelkõige nende, keda selline meede otseselt puudutab, ja komisjoni ühised kohtumised eesmärgiga korraldada asjakohasel juhul liikmesriikidevahelist vastastikust koostööd.
Under Article 27(1)(e) of the Schengen Borders Code, the Member State reintroducing or prolonging internal border controls should provide, among others, information on the measures to be taken by the other Member States in the context of the planned border controls.
Kontakte naaberliikmesriikidega tuleks kasutada selleks, et piirata vabale liikumisele avalduvat mõju.
Furthermore, under Article 27(5) of the Schengen Borders Code, joint meetings between the Member State planning to reintroduce border control at internal borders, the other Member States, especially those directly affected by the such measures, and the Commission may take place with a view to organising, where appropriate, mutual cooperation between the Member States.
Kuna sisepiiridel võib piirikontrolli ajutiselt taaskehtestada üksnes erandjuhul ja viimase abinõuna, peaksid liikmesriigid kõigepealt uurima, kas tuvastatud ohu tõhusaks vähendamiseks ei saaks kasutada muid meetmeid kui piirikontroll, ja otsustama taaskehtestada piirikontrolli asjaomastel sisepiiridel üksnes viimase abinõuna, kui piiriülest liiklust vähem piiravatest meetmetest ei piisa tuvastatud ohtudele reageerimiseks.
Such contacts with the neighbouring Member States should be used to limit the impact on free movement.
Kui asjaomane liikmesriik esitab Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 1 kohase teate, tuleks selles esitada kõnealuse kaalutlemise tulemused ja põhjused, miks otsustati piirikontroll taaskehtestada.
As the temporary reintroduction of border control at internal borders may only be used in exceptional circumstances and as a last resort measure, the Member States should first examine whether other measures alternative to border control could not be used to effectively remedy the identified threat and decide to reintroduce border controls at the internal borders concerned only as a measure of last resort, when such less restrictive measures for cross-border traffic cannot sufficiently address the threats identified.
Sellega seoses peaksid liikmesriigid tegema kõik vajalikud pingutused, et paremini ja täies ulatuses rakendada komisjoni 12. mai 2017. aasta soovitus proportsionaalsete politseikontrollide ja politseikoostöö kohta Schengeni alal (C(2017) 3349 final).
The Member States concerned should inform of the outcome of this reflection and the reasons for opting for border controls in their notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code.
Käesoleva soovituse rakendamisel tuleks täielikult austada põhiõigusi.
In this respect, the Member States should make all necessary efforts to further and fully implement the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
Käesolev soovitus peaks olema adresseeritud kõikidele Schengeni riikidele, kelle suhtes on siduv Euroopa Parlamendi ja nõukoug määruse (EL) 2016/399 [2] III jaotis,
This Recommendation should be implemented in full respect of fundamental rights.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
This Recommendation should be addressed to all Schengen States bound by Title III of Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council [2],
VABALE LIIKUMISELE AVALDUVA MÕJU PIIRAMINE
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Selleks, et leida õige tasakaal vajaduse vahel kaitsta avalikku korda või sisejulgeolekut liikmesriikides ning sisepiirikontrollita ala eeliste vahel, peaksid liikmesriigid, kes kavatsevad ajutiselt taaskehtestada kontrolli sisepiiridel, võtma hoolikalt arvesse ja regulaarselt hindama järgmisi aspekte, kui nad vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 26 hindavad Schengeni piirieeskirjade artiklite 25 ja 28 kohase sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise vajadust ja proportsionaalsust:
LIMITING THE IMPACT ON FREE MOVEMENT
piirikontrolli taaskehtestamise tõenäoline mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal;
In order to strike the right balance between the need to protect public policy or internal security in Member States and the benefits of the area without controls at internal borders, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should carefully take into account and regularly evaluate the following aspects when assessing pursuant to Article 26 of the Schengen Borders Code the need and proportionality of any temporary reintroduction of controls at internal borders pursuant to Articles 25 and 28 of the Schengen Borders Code:
piirikontrolli taaskehtestamise tõenäoline mõju siseturule.
the likely impact of such reintroduction on the free movement of persons within the area without internal border control;
Selleks peaksid liikmesriigid, kes kavatsevad ajutiselt taaskehtestada kontrolli sisepiiridel, Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 1 kohases teates esitama hindamise tulemused selle kohta, millist mõju avaldab kavandatav sisepiirikontrolli taaskehtestamine või pikendamine vabale liikumisele ja siseturule.
the likely impact of such reintroduction on the internal market.
Liikmesriigid, kes kavatsevad ajutiselt taaskehtestada kontrolli sisepiiridel, peaksid hoiduma meetmetest, mis ei ole põhjendatud seoses avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohuga.
To this end, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should inform in the notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code of the outcome of their assessment of the impact of the planned reintroduction or prolongation of border controls at internal borders on free movement and the internal market.
Näiteks peaksid nad ajutiselt taaskehtestama piirikontrolli üksnes sisepiiri nendel lõikudel, kus see on tingimata vajalik tuvastatud ohule reageerimiseks.
The Member States intending to reintroduce temporary internal border control should refrain from any measures which would not be justified by the identified serious threat to public policy or internal security.
JAGATUD VASTUTUS JA KOOSTÖÖ
For instance, they should limit the border sections where internal border control is temporarily reintroduced to what is strictly necessary to address the threat identified.
Pidades silmas eesmärki piirata vabale liikumisele avalduvat mõju, peaksid liikmesriigid, kes kavatsevad ajutiselt taaskehtestada kontrolli sisepiiridel, tegema järgmist:
SHARED RESPONSIBILITY AND COOPERATION
konsulteerima varakult liikmesriikidega, keda kavandatav piirikontrolli taaskehtestamine mõjutab;
In view of this objective of limiting the impact on free movement, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should:
tegema tihedat ja püsivat koostööd, mis võimaldab piirikontrolli jooksvalt läbi vaadata ja kohandada vastavalt sellele, kuidas muutuvad vajadused ja olukord kohapeal;
consult well in advance the Member States affected by the intended reintroduction;
olema vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel valmis üksteist abistama piirikontrolli tõhusaks teostamiseks.
maintain a close and constant cooperation, allowing for a constant review and adaptation of the controls so as to reflect the evolving needs and impact on the ground;
MUUDE MEETMETE KASUTAMINE
stand ready to assist each other with a view to the effective implementation of border controls, where needed and justified.
Selleks et tagada, et sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist kasutatakse üksnes viimase abinõuna olukorras, kus muude meetmetega ei ole võimalik asjakohaselt reageerida avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale tõsisele ohule, peaksid liikmesriigid täies ulatuses rakendama komisjoni 12. mai 2017. aasta soovituse proportsionaalsete politseikontrollide ja politseikoostöö kohta Schengeni alal (C(2017) 3349 final).
USE OF ALTERNATIVE MEASURES
Brüssel, 3. oktoober 2017
In order to ensure that temporary reintroduction of border control at internal borders is a last resort measure, used only when the identified serious threat to public policy or internal security cannot be addressed appropriately by other means, the Member States should implement fully the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
Komisjoni nimel
Done at Brussels, 3 October 2017.
Dimitris Avramopoulos
For the Commission
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).
Member of the Commission
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).
Regulation (EU) 2016/1624 of the European Parliament and of the Council of 14 September 2016 on the European Border and Coast Guard and amending Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council and repealing Regulation (EC) No 863/2007 of the European Parliament and of the Council, Council Regulation (EC) No 2007/2004 and Council Decision 2005/267/EC (OJ L 251, 16.9.2016, p.
komisjoni liige
1).
Sisepiiridel piirikontrollita alal võib piirikontrolli ajutise taaskehtestamise otsustada ainult erandjuhtudel, selleks et reageerida olukorrale, kus selle ala või selle osade või ühe või mitme liikmesriigi avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab tõsine oht.
Commission Recommendation (EU) 2017/1805
Komisjoni soovitus (EL) 2017/1805,
on the professionalisation of public procurement
riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta
Building an architecture for the professionalisation of public procurement
Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise raamistiku ülesehitamine
This instrument could have significant economic impact [1] in contributing to the Commission's agenda for growth, jobs and cross-border trade.
2014. aastal vastu võetud riigihankedirektiividega [3] antakse liikmesriikidele töövahendite kogum, mis võimaldab neil kasutada riigihankeid tõhusamalt ja strateegilisemalt.
Efficient, effective and competitive public procurement is both a touchstone for a well-functioning single market and a major channel for European investments [2].
Nüüd seisavad aga riigihangete ees uued väljakutsed: üha enam oodatakse, et nad pakuksid üha piiratuma eelarve tingimustes avaliku raha eest parimat hinna ja kvaliteedi suhet, kasutaksid digitaalmajandusele ülemineku ja arenevate turgude võimalusi, annaksid strateegilise panuse horisontaalsetesse poliitikaeesmärkidesse ja ühiskondlikesse väärtustesse, nagu innovatsioon, sotsiaalne kaasatus ning majanduse ja keskkonna jätkusuutlikkus, tagaksid suurima võimaliku juurdepääsu ja ilmutaksid vastutustunnet ebatõhususe, jäätmete, eeskirjade rikkumise, pettuste ja korruptsiooni minimeerimise ja vastutustundlike tarneahelate loomise näol.
The directives on public procurement adopted in 2014 [3] provide a toolbox enabling Member States to make more efficient and strategic use of public procurement.
Riigihanke-eeskirjade tõhus kohaldamine on vaja tagada kõigil tasanditel, et kasutada parimal viisil ära seda Euroopa investeeringute olulist hooba, nagu on öeldud Euroopa investeerimiskavas, [4] ja et saavutada tugevam ühtne turg, nagu nõuti president Junckeri 2017. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus.
Public procurement is facing new challenges as it is increasingly expected to: demonstrate best value for public money in ever-constricting budgetary environments; use the opportunities of digitisation and evolving markets; make a strategic contribution to horizontal policy objectives and societal values such as innovation, social inclusion and economic and environmental sustainability; maximise accessibility and show accountability for minimising inefficiencies, waste, irregularities, fraud and corruption, as well as building responsible supply chains.
Tõhusus on riigihangetes ühtlasi üks parandamist vajavaid valdkondi, mida jälgitakse Euroopa poolaasta protsessis.
The need to ensure the efficient application of public procurement rules at all levels is necessary to make the best out of this essential lever for European investment, as spelled out in the Investment Plan for Europe [4], and to achieve a stronger single market called for in the 2017 State of the Union address of President Juncker.
Seepärast tuleb tagada avalike vahendite kõige tõhusam kasutamine ja avaliku sektori hankijatel peab olema võimalik teha hankeid kõige kõrgemate professionaalsuse normide kohaselt.
Efficiency is also among the areas of improvement in public procurement signalled through the European semester process.
Professionaalsuse suurendamine ja toetamine riigihangete korraldajate hulgas võib aidata süvendada riigihangete mõju kogu majandusele [5].
Therefore, the most efficient use of public funds needs to be ensured and public buyers need to be in a position to procure according to the highest standards of professionalism.
Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise eesmärk on üldise arusaamise kohaselt kajastada hankeid korraldavate või neis osalevate inimeste kutseoskuste ja -pädevuste, teadmiste ja kogemuste kogu skaala üldist paranemist [6].
Enhancing and supporting professionalism among public procurement practitioners can help foster the impact of public procurement in the whole economy [5].
See hõlmab niisiis töövahendeid ja tuge, aga ka institutsioonide poliitika struktuuri, mida on vaja, et teha seda tööd efektiivselt ja saada tulemusi [7].
The objective of the professionalisation of public procurement is understood broadly to reflect the overall improvement of the whole range of professional skills and competences, knowledge and experience of the people conducting or participating in tasks related to procurement [6].
Seetõttu peaks tulemuslik kutseliseks muutmise poliitika põhinema üldisel strateegilisel lähenemisel, millel on kolm järgmist üksteist täiendavat eesmärki.
It covers also the tools and support as well as the institutional policy architecture that are necessary to do the job effectively and deliver results [7].
I. Kutseliseks muutumiseks sobiva poliitilise struktuuri väljaarendamine: et saavutada tegelikku mõju, peaks igasugune kutseliseks muutumise poliitika saama arvestada kõrgetasemelise poliitilise toetusega.
Therefore, an effective professionalisation policy should be based on an overall strategic approach along three complementary objectives:
See tähendab selget vastutuste ja ülesannete määramist institutsioonidele kesksel poliitilisel tasandil, jõupingutuste toetamist kohalikul, piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil, jätkuvuse tagamist läbi poliitiliste tsüklite, kasutades vajaduse korral institutsioonilisi struktuure, mis soodustavad spetsialiseerumist, agregeerumist ja teadmiste jagamist.
I. Developing the appropriate policy architecture for professionalisation: to have a real impact, any professionalisation policy should count on high level political support.
Inimressursid – riigihankespetsialistide väljaõppe ja karjäärijuhtimise parandamine: riigihankespetsialistidel, st neil, kes osalevad kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimisel, aga ka audiitoritel ja riigihankejuhtumite läbivaatamise eest vastutavatel ametiisikutel peab olema õige ja neile nende vastutustasandil vajalik kvalifikatsioon, väljaõpe, oskused ja kogemused.
This means defining a clear assignment of responsibilities and tasks to institutions at central policy level, supporting efforts at local, regional and sectoral levels, ensuring continuation across political cycles, using where appropriate, the institutional structures promoting specialisation, aggregation and sharing of knowledge.
See tähendab kogenud, oskuslike ja motiveeritud töötajate leidmist, neile vajaliku koolituse ja pideva kutsealase arengu pakkumist, aga ka sellise karjääristruktuuri ja selliste stiimulite väljatöötamist, mis teeksid riigihankealased ametikohad ligitõmbavaks ja motiveeriksid avalikke teenistujaid strateegilisi tulemusi saavutama.
Human resources — improving training and career management of procurement practitioners: public procurement practitioners, i.e. those involved in the procurement of goods, services and works, as well as auditors and officials responsible for the review of public procurement cases, must have the right qualifications, training, skills and experience needed for their level of responsibility.
Süsteemid – riigihangetega kutsetegevusena tegelemist toetavate töövahendite ja meetodite pakkumine: riigihankespetsialistidel peavad olema olemas õiged töövahendid ja tugi, et nad saaksid tegutseda tõhusalt ja saavutada iga hanke puhul parima hinna ja kvaliteedi suhte.
This means securing experienced, skilled and motivated staff, offering the necessary training and continuous professional development, as well as developing a career structure and incentives to make the public procurement function attractive and to motivate public officers to deliver on strategic outcomes.
Selleks tuleb tagada, et neile oleksid kättesaadavad töövahendid ja protsessid, mis võimaldavad korraldada arukaid hankeid, näiteks: e-riigihanke töövahendid, juhised, käsiraamatud, mallid ja koostöövahendid koos vastava koolituse, toe ja oskusteabe, teadmiste ühtekoondamise ja heade tavade vahetusega.
Systems — providing tools and methodologies to support professional procurement practice: public procurement practitioners must be equipped with the right tools and support to act efficiently and get best value for money for each purchase.
Käesolevas soovituses [8] innustatakse liikmesriike arendama ja rakendama kutseliseks muutumise poliitikat, pakkudes neile kaalumiseks võrdlusraamistikku [9].
This means ensuring the availability of tools and processes to deliver smart procurement, such as: e-Procurement tools, guidelines, manuals, templates and cooperation tools, with corresponding training, support and expertise, aggregation of knowledge and exchange of good practice.
Käesoleva algatuse soovitud tulemus on aidata liikmesriikidel ehitada välja kutseliseks muutumise poliitika, et tõsta riigihangete profiili, suurendada nende mõju ja toimejõudu ning parandada nende mainet avalike eesmärkide saavutamisel.
This Recommendation [8] encourages the development and implementation of professionalisation policies in the Member States, by offering a reference framework for consideration [9].
Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele ja nende avaliku halduse asutustele peamiselt riiklikul tasandil.
The desired outcome of this initiative is to help Member States to build the policy for professionalisation to increase the profile, influence, impact and reputation of procurement in delivering public objectives.
Samas peaksid liikmesriigid oma tsentraliseeritud või detsentraliseeritud hankesüsteemide raames innustama ja toetama avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijaid kutseliseks muutumise algatuste teostamisel.
This Recommendation is addressed to Member States and to their public administration primarily at national level.
Seetõttu peaksid liikmesriigid juhtima kõikide tasandite riigihangete eest vastutavate organite ning audiitoreid ja riigihankejuhtumite läbivaatamise eest vastutavaid ametnikke välja õpetavate organite tähelepanu käesolevale soovitusele,
However, under their centralised or decentralised procurement system, Member States should further encourage and support contracting authorities/entities in rolling out professionalisation initiatives.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
Therefore, Member States should draw this Recommendation to the attention of bodies responsible for public procurement at all levels as well as of the bodies in charge of training the auditors and officials responsible for the review of public procurement cases.
I. RIIGIHANKEVALDKONNA KUTSELISEKS MUUTMISE POLIITIKA PIIRITLEMINE
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Liikmesriigid peaksid välja töötama ja ellu viima riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise pikaajalised strateegiad, mis on kohandatud spetsiaalselt nende vajadustele, ressurssidele ja haldusstruktuurile ning mis on kas eraldiseisvad strateegiad või osa laiemast avaliku halduse kutseliseks muutmise poliitikast.
I. DEFINING THE POLICY FOR THE PROFESSIONALISATION OF PUBLIC PROCUREMENT
Selle eesmärk on meelitada ligi, arendada ja hoida tööoskusi, keskenduda tulemustele ja strateegilistele väljunditele ning kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid töövahendeid ja -tehnikaid.
Member States should develop and implement long term professionalisation strategies for public procurement, tailored to their needs, resources and administrative structure, standalone or as part of wider professionalisation policies of public administration.
Need strateegiad peaksid vastama järgmistele tingimustele:
The aim is to attract, develop and retain skills, focus on performance and strategic outcomes and make the most out of the available tools and techniques.
need peaksid olema suunatud kõikidele hankeprotsessis osalejatele ning need tuleks välja töötada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kaasava protsessi kaudu;
These strategies should:
neid tuleks kohaldada kooskõlastatult teiste poliitikavaldkondadega üle kogu avaliku sektori ning
address all the relevant participants in the procurement process and be developed through an inclusive process at national, regional and local level;
nende puhul tuleks tutvuda teistes liikmesriikides ja rahvusvahelisel tasandil toimuvate arengutega.
be applied in coordination with other policies across the whole public sector; and
Samuti peaksid liikmesriigid innustama ja toetama avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijaid riiklike kutseliseks muutumise strateegiate elluviimisel, kutseliseks muutumise algatuste väljatöötamisel, aga samuti sobiva institutsionaalse struktuuri ja koostöö arendamisel koordineerituma, tõhusama ja strateegilisema hankekorra väljatöötamiseks, mis põhineks muu hulgas järgmisel:
take stock of developments in other Member States and at international level.
tihedam koostöö asjaomaste talituste vahel ja avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate vahel ning
Member States should also encourage and support contracting authorities/entities in implementing the national professionalisation strategies, developing professionalisation initiatives as well as appropriate institutional architecture and cooperation for a more coordinated, efficient and strategic procurement based on, among other things:
koolitusasutuste, kesksete hankijate ja riigihangetele suunatud kutseorganisatsioonide erialateadmised ja tugi.