natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The individual layers are bonded together by a phenol-formaldehyde adhesive during a pressing operation at high temperature.
Toote valmistamiseks kasutatud puitspooni kihid on algselt paksusega 2,8–3,2 mm ja tihedusega 445 kg/m3 (kuusespoon) ja 500 kg/m3 (männispoon).
Edges and ends of the surface are coated with wax.
Pärast pressimist survega 2,8 N/mm2 on lõpptoote iga üksiku kihi paksus umbes 2,75 mm ning tihedus on tavaliselt 540 kg/m3 (kuusespoon) ja 620 kg/m3 (männispoon) vahel.
The veneer layers of wood used to manufacture the article have an initial thickness of 2,8 to 3,2 mm and a density of 445 kg/m3 (spruce veneer) and 500 kg/m3 (pine veneer).
Vt fotot [1].
Following the pressing process (with a pressure of 2,8 N/mm2), the individual pressed layers in the final product have a thickness of approximately 2,75 mm and the density of the final product is typically between 540 kg/m3 (spruce veneer) and 620 kg/m3 (pine veneer).
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 4412, 441299 ja 44129985 sõnastusega.
See image [1].
Toode on samalaadne kui rubriigis 4412 määratletud kihtpuitmaterjal (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 4412, kolmas lõik).
Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 4412, 441299 and 44129985.
Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 4413, kuna see ei vasta grupi 44 märkuse 2 määratlusele „presspuit“, sest toote pressimine suurendab selle tihedust vaid 24 % ning toote pealispind jääb pehmeks, nagu on ilmne toote füüsilisel uurimisel.
The article is similar laminated wood as defined by heading 4412 (see also the Harmonised System Explanatory Notes (HSEN) to heading 4412, third paragraph).
Samuti ei või toodet klassifitseerida rubriiki 4418, kuna toodet ei saa identifitseerida puittootena, mida kasutatakse hoonete ehitamisel, kokkumonteeritult või äratuntavate kokkumonteerimata tükkidena (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 4418, esimene lõik).
Classification under heading 4413 is excluded as the article does not comply with the definition of ‘densified wood’ in Note 2 to Chapter 44 because the pressing to which it is subjected increases its density by 24 % only and the article's surface remains soft, as is evident by a physical examination of the article.
Toode on üldotstarbel kasutatav ja sellel puuduvad objektiivsed omadused, mille alusel see oleks äratuntav puidust tisleri- ja puusepatootena.
Classification under heading 4418 is also excluded, as the article is not identifiable as woodwork, used in the construction of buildings, in the form of assembled goods or as recognisable unassembled pieces (see also the HSEN to heading 4418, first paragraph).
Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 44129985 alla kui muu kihtpuitmaterjal.
It is of general use and it does not have any objective characteristics which would make it recognisable as builders' joinery and carpentry of wood.
Foto on üksnes illustreeriv.
The article is therefore to be classified under CN code 44129985 as other similar laminated wood.
peadirektor
The image is purely for information.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).
Commission Regulation (EU) 2017/1986
Komisjoni määrus (EL) 2017/1986,
amending Regulation (EC) No 1126/2008 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Financial Reporting Standard 16
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 16
Commission Regulation (EC) No 1126/2008 [2] adopted certain international standards and interpretations that were in existence on 15 October 2008.
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 [2] võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.
On 13 January 2016, the International Accounting Standards Board (IASB) published International Financial Reporting Standard (IFRS) 16 Leases.
Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 13. jaanuaril 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 16 Rendiarvestus.
This standard aims to improve financial reporting on lease contracts.
Standardi eesmärk on parandada rendilepingute finantsaruandlust.
Adoption of IFRS 16 implies consequential amendments to the following standards or interpretations of standards: IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, International Accounting Standard (IAS) 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, Interpretation of International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) 1, IFRIC 12, Interpretation of Standing Interpretations Committee (SIC) 29 and SIC-32.
IFRS 16 vastuvõtmisest tulenevad muudatused järgmistes standardites või standardite tõlgendustes: IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, rahvusvaheline raamatupidamisstandard (IAS) 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee tõlgendus (IFRIC) 1, IFRIC 12, standardite tõlgendamise alalise komisjoni tõlgendus (SIC) 29 ja SIC 32.
The consultation with the European Financial Reporting Advisory Group confirms that IFRS 16 meets the criteria for adoption set out in Article 3(2) of Regulation (EC) No 1606/2002.
Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IFRS 16 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.
International Financial Reporting Standard (IFRS) 16 Leases is inserted as set out in the Annex to this Regulation;
lisatakse rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 16 Rendiarvestus, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;
IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC-29 and SIC-32 are amended in accordance with IFRS 16 as set out in the Annex to this Regulation.
kooskõlas IFRS 16-ga muudetakse IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC 29 ja SIC 32, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.
Each company shall apply the amendments referred to in Article 1, at the latest, as from the commencement date of its first financial year starting on or after 1 January 2019.
Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2019 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.
International Financial Reporting Standard 16
Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 16
Leases
Rendiarvestus
International Financial Reporting Standard 16 Leases
Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 16 Rendiarvestus
This Standard sets out the principles for the recognition, measurement, presentation and disclosure of leases.
Standardis esitatakse rendilepingute kajastamise, mõõtmise, esitamise ja avaldamise põhimõtted.
The objective is to ensure that lessees and lessors provide relevant information in a manner that faithfully represents those transactions.
Eesmärk on tagada, et rentnikud ja rendileandjad esitaksid olulist teavet viisil, mis annab usaldusväärse ülevaate kõnealustest tehingutest.
This information gives a basis for users of financial statements to assess the effect that leases have on the financial position, financial performance and cash flows of an entity.
Selle teabe põhjal saavad finantsaruannete kasutajad hinnata rendilepingute mõju üksuse finantsseisundile, finantstulemustele ja rahavoogudele.
An entity shall consider the terms and conditions of contracts and all relevant facts and circumstances when applying this Standard.
Käesolevat standardit rakendades arvestab üksus lepingute tingimuste ning kõigi oluliste faktide ja asjaoludega.
An entity shall apply this Standard consistently to contracts with similar characteristics and in similar circumstances.
Üksus rakendab standardit sarnastel asjaoludel ühelaadsete lepingute suhtes järjepidevalt.
An entity shall apply this Standard to all leases, including leases of right-of-use assets in a sublease, except for:
Üksus rakendab standardit kõigi rendilepingute suhtes, kaasa arvatud kasutamisõiguse esemeks oleva vara allrendilepingud, välja arvatud:
leases to explore for or use minerals, oil, natural gas and similar non-regenerative resources;
maavarade, nafta, maagaasi ja sarnaste mittetaastuvate ressursside uurimiseks või kasutamiseks sõlmitud rendilepingud;
leases of biological assets within the scope of IAS 41 Agriculture held by a lessee;
IAS 41 Põllumajandus rakendusalasse kuuluvate rentniku valduses olevate bioloogiliste varade rent;
service concession arrangements within the scope of IFRIC 12 Service Concession Arrangements;
teenuste kontsessioonikokkulepped, mis kuuluvad IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped rakendusalasse;
licences of intellectual property granted by a lessor within the scope of IFRS 15 Revenue from Contracts with Customers; and
rendileandja antud intellektuaalomandi litsentsid, mis kuuluvad IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu rakendusalasse, ning ja
rights held by a lessee under licensing agreements within the scope of IAS 38 Intangible Assets for such items as motion picture films, video recordings, plays, manuscripts, patents and copyrights.
rentniku muud õigused, mis tulenevad IAS 38 Immateriaalsed varad rakendusalasse kuuluvatest litsentsilepingutest seoses filmide, videosalvestuste, näidendite, käsikirjade ja autoriõigustega.
A lessee may, but is not required to, apply this Standard to leases of intangible assets other than those described in paragraph 3(e).
Rentnik võib rakendada standardit paragrahvi 3 punktis e osutamata immateriaalse vara rendilepingute suhtes, aga see ei ole kohustuslik.
RECOGNITION EXEMPTIONS (PARAGRAPHS B3–B8)
KAJASTAMISE ERANDID (PARAGRAHVID B3–B8)
A lessee may elect not to apply the requirements in paragraphs 22–49 to:
Rentnik võib otsustada mitte rakendada paragrahvide 22–49 nõudeid järgmiste lepingute suhtes:
short-term leases; and
lühiajaline rent ja
leases for which the underlying asset is of low value (as described in paragraphs B3–B8).
rendilepingud, mille alusvara väärtus on väike (vastavalt paragrahvidele B3–B8).
If a lessee elects not to apply the requirements in paragraphs 22–49 to either short-term leases or leases for which the underlying asset is of low value, the lessee shall recognise the lease payments associated with those leases as an expense on either a straight-line basis over the lease term or another systematic basis.
Kui rentnik otsustab mitte rakendada paragrahvides 22–49 esitatud nõudeid lühiajaliste rendilepingute või väikese väärtusega alusvara käsitlevate rendilepingute suhtes, kajastab rentnik nimetatud rendilepingutega seotud rendimakseid kuluna lineaarselt rendiperioodi jooksul või muul süstemaatilisel meetodil.
The lessee shall apply another systematic basis if that basis is more representative of the pattern of the lessee's benefit.
Rentnik rakendab muud süstemaatilist meetodit juhul, kui see kajastab rentniku kasu jaotumist paremini.
If a lessee accounts for short-term leases applying paragraph 6, the lessee shall consider the lease to be a new lease for the purposes of this Standard if:
Kui rentnik arvestab lühiajalisi rendilepinguid vastavalt paragrahvile 6, käsitab rentnik rendilepingut standardi kohaldamisel uue rendilepinguna juhul, kui
there is a lease modification; or
muudetakse rendilepingut või
there is any change in the lease term (for example, the lessee exercises an option not previously included in its determination of the lease term).
muudetakse rendiperioodi (näiteks rentnik kasutab valikut, mida rendiperioodi määratlus eelnevalt ei sisaldanud).
The election for short-term leases shall be made by class of underlying asset to which the right of use relates.
Valik lühiajaliste rendilepingute puhul tehakse kasutamisõiguse objektina määratletud alusvara liigi järgi.
A class of underlying asset is a grouping of underlying assets of a similar nature and use in an entity's operations.
Alusvara liik on samalaadsete ja üksuse tegevuses sarnaselt kasutatavate varade kogum.
The election for leases for which the underlying asset is of low value can be made on a lease-by-lease basis.
Valiku väikese väärtusega alusvara käsitlevate rendilepingute puhul võib teha iga rendilepingu puhul eraldi.
IDENTIFYING A LEASE (PARAGRAPHS B9–B33)
RENDISUHTE KINDLAKSTEGEMINE (PARAGRAHVID B9–B33)
At inception of a contract, an entity shall assess whether the contract is, or contains, a lease.
Lepingu sõlmimisel hindab üksus, kas tegemist on rendilepinguga või kas see sisaldab rendisuhet.
A contract is, or contains, a lease if the contract conveys the right to control the use of an identified asset for a period of time in exchange for consideration.
Leping on rendileping või sisaldab rendisuhet juhul, kui lepinguga antakse tasu eest õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist teatud ajavahemikus.
Paragraphs B9–B31 set out guidance on the assessment of whether a contract is, or contains, a lease.
Paragrahvides B9–B31 esitatakse juhised, kuidas hinnata, kas leping on rendileping või sisaldab rendisuhet.
A period of time may be described in terms of the amount of use of an identified asset (for example, the number of production units that an item of equipment will be used to produce).
Ajavahemikku võidakse kirjeldada ka kindlaksmääratud vara kasutamishulga põhjal (näiteks toodanguühikute arv, mille tootmiseks objekti või seadet kasutatakse).
An entity shall reassess whether a contract is, or contains, a lease only if the terms and conditions of the contract are changed.
Üksus hindab seda, kas leping on rendileping või sisaldab rendisuhet, uuesti üksnes lepingu tingimuste muutmise korral.
Separating components of a contract
Lepingu komponentide eristamine
For a contract that is, or contains, a lease, an entity shall account for each lease component within the contract as a lease separately from non-lease components of the contract, unless the entity applies the practical expedient in paragraph 15.
Rendilepingu või rendisuhet sisaldava lepingu korral arvestab üksus iga lepingus sisalduvat rendikomponenti lepingu muudest rendiga mitteseotud komponentidest eraldi, välja arvatud juhul, kui üksus rakendab paragrahvis 15 osutatud praktilist abinõud.
Paragraphs B32–B33 set out guidance on separating components of a contract.
Paragrahvides B32–B33 esitatakse juhised lepingu komponentide eristamiseks.
Lessee
Rentnik
For a contract that contains a lease component and one or more additional lease or non-lease components, a lessee shall allocate the consideration in the contract to each lease component on the basis of the relative stand-alone price of the lease component and the aggregate stand-alone price of the non-lease components.
Rendikomponenti ning ühte või mitut täiendavat rendi- või rendiga mitteseotud komponenti sisaldava lepingu korral jaotab rentnik lepingu kohase tasu igale rendikomponendile, võttes aluseks rendikomponendi suhtelise eraldiseisva hinna ja rendiga mitteseotud komponentide eraldiseisva koondhinna.
The relative stand-alone price of lease and non-lease components shall be determined on the basis of the price the lessor, or a similar supplier, would charge an entity for that component, or a similar component, separately.
Rendikomponendi ja rendiga mitteseotud komponentide suhtelise eraldiseisva hinna kindlaksmääramiseks kasutatakse hinda, mida rendileandja või sarnane tarnija küsiks üksuselt selle või sarnase komponendi eest eraldi.
If an observable stand-alone price is not readily available, the lessee shall estimate the stand-alone price, maximising the use of observable information.
Kui eraldiseisvat hinda on vaatluse abil raske kindlaks teha, arvestab rentnik eraldiseisvat hinda hinnanguliselt, kasutades selleks kogu vaadeldavat teavet.
As a practical expedient, a lessee may elect, by class of underlying asset, not to separate non-lease components from lease components, and instead account for each lease component and any associated non-lease components as a single lease component.
Praktilise abinõuna võib rentnik otsustada mitte eraldada rendiga mitteseotud komponente rendikomponentidest ning arvestada selle asemel kõiki rendikomponente ja kaasnevaid rendiga mitteseotud komponente ühtse rendikomponendina vastavalt alusvara liigile.
A lessee shall not apply this practical expedient to embedded derivatives that meet the criteria in paragraph 4.3.3 of IFRS 9 Financial Instruments.
Rentnik ei kasuta seda praktilist abinõud selliste tuletisinstrumentide suhtes, mis vastavad IFRS 9 Finantsinstrumendid punktis 4.3.3 esitatud tingimustele.
Unless the practical expedient in paragraph 15 is applied, a lessee shall account for non-lease components applying other applicable Standards.
Rentnik arvestab rendiga mitteseotud komponente vastavalt muudele kohaldatavatele standarditele, välja arvatud paragrahvis 15 osutatud praktilise abinõu kasutamise korral.
Lessor
Rendileandja
For a contract that contains a lease component and one or more additional lease or non-lease components, a lessor shall allocate the consideration in the contract applying paragraphs 73–90 of IFRS 15.
Rendikomponenti ning ühte või mitut täiendavat rendi- või rendiga mitteseotud komponenti sisaldava lepingu korral jaotab rendileandja lepingu kohase tasu vastavalt IFRS 15 paragrahvidele 73–90.
LEASE TERM (PARAGRAPHS B34–B41)
RENDIPERIOOD (PARAGRAHVID B34–B41)
An entity shall determine the lease term as the non-cancellable period of a lease, together with both:
Üksus arvestab rendiperioodina rendi katkestamatut perioodi, mis hõlmab nii
periods covered by an option to extend the lease if the lessee is reasonably certain to exercise that option; and
rendilepingu võimaliku pikendamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust kasutab kui ka
periods covered by an option to terminate the lease if the lessee is reasonably certain not to exercise that option.
rendilepingu võimaliku lõpetamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust ei kasuta.
In assessing whether a lessee is reasonably certain to exercise an option to extend a lease, or not to exercise an option to terminate a lease, an entity shall consider all relevant facts and circumstances that create an economic incentive for the lessee to exercise the option to extend the lease, or not to exercise the option to terminate the lease, as described in paragraphs B37–B40.
Kui üksus hindab, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise õigust või ei kasuta rendilepingu lõpetamise õigust, võtab ta arvesse kõiki olulisi asjaolusid ja tingimusi, mis loovad rentniku jaoks majandusliku stiimuli rendilepingu pikendamiseks või selle lõpetamata jätmiseks vastavalt paragrahvides B37–B40 esitatud kirjeldusele.
A lessee shall reassess whether it is reasonably certain to exercise an extension option, or not to exercise a termination option, upon the occurrence of either a significant event or a significant change in circumstances that:
Rentnik hindab piisavat kindlust selles, kas ta kasutab pikendamise õigust või jätab kasutamata lõpetamise õiguse, uuesti juhul, kui ilmneb mõni oluline sündmus või oluline asjaolude muutus, mis
is within the control of the lessee; and
on rentniku kontrolli all ja
affects whether the lessee is reasonably certain to exercise an option not previously included in its determination of the lease term, or not to exercise an option previously included in its determination of the lease term (as described in paragraph B41).
mõjutab seda, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab mõnda algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtmata jäänud võimalust või jätab kasutamata mõne võimaluse, mis on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võetud (vastavalt paragrahvis B41 esitatud kirjeldusele).
An entity shall revise the lease term if there is a change in the non-cancellable period of a lease.
Üksus muudab rendiperioodi rendi katkestamatu perioodi muutumise korral.
For example, the non-cancellable period of a lease will change if:
Rendi katkestamatu periood muutub näiteks juhul, kui
the lessee exercises an option not previously included in the entity's determination of the lease term;
rentnik kasutab mõnda õigust, mida üksus algse rendiperioodi määratlemisel arvesse ei võtnud;
the lessee does not exercise an option previously included in the entity's determination of the lease term;
rentnik jätab kasutamata mõne õiguse, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud;
an event occurs that contractually obliges the lessee to exercise an option not previously included in the entity's determination of the lease term; or
esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnik vastavalt lepingule kohustatud kasutama mõnda õigust, mida üksus ei ole algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud, või
an event occurs that contractually prohibits the lessee from exercising an option previously included in the entity's determination of the lease term.
esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnikul vastavalt lepingule keelatud kasutada mõnda õigust, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud.
LESSEE
RENTNIK
At the commencement date, a lessee shall recognise a right-of-use asset and a lease liability.
Rentnik kajastab kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustisi rendiperioodi alguse seisuga.
Initial measurement
Esmane mõõtmine
Initial measurement of the right-of-use asset
Kasutamisõiguse esemeks oleva vara esmane mõõtmine
At the commencement date, a lessee shall measure the right-of-use asset at cost.
Rentnik mõõdab kasutamisõiguse esemeks olevat vara soetusmaksumuses rendiperioodi alguse seisuga.
The cost of the right-of-use asset shall comprise:
Kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumus sisaldab:
the amount of the initial measurement of the lease liability, as described in paragraph 26;
vastavalt paragrahvile 26 rendikohustise algsel mõõtmisel kindlaks tehtud summat;
any lease payments made at or before the commencement date, less any lease incentives received;
kõiki rendiperioodi alguses ja enne seda tehtud rendimakseid, millest on lahutatud saadud rendistiimulid;
any initial direct costs incurred by the lessee; and
kõiki rentniku esmaseid otsekulutusi ja
an estimate of costs to be incurred by the lessee in dismantling and removing the underlying asset, restoring the site on which it is located or restoring the underlying asset to the condition required by the terms and conditions of the lease, unless those costs are incurred to produce inventories.
rentniku hinnangulisi kulutusi, mis tekivad seoses alusvara lammutamise ja teisaldamisega, selle asukoha taastamisega või alusvara seisundi taastamisega vastavalt rendi tingimustele, välja arvatud juhul, kui nimetatud kulutusi tehakse varude valmistamiseks.
The lessee incurs the obligation for those costs either at the commencement date or as a consequence of having used the underlying asset during a particular period.
Rentniku kohustus seoses kõnealuste kulutustega tekib rendi jõustumise päeval või tingimusel, et ta kasutab alusvara kindla perioodi vältel.
A lessee shall recognise the costs described in paragraph 24(d) as part of the cost of the right-of-use asset when it incurs an obligation for those costs.
Rentnik kajastab paragrahvi 24 punktis d osutatud kulutusi kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumuse osana siis, kui tal tekib seoses nende kulutustega kohustus.