natgillin/translations-raw huggingface dataset:
better production planning in order to avoid changes in the production process that require the equipment to be cleaned,
parem tehaseplaan, milles anumad, torustikud jne on paremini projekteeritud, et kaotada alad, kuhu detergendid ei pääse või kuhu koguneb vedelik.
better plant design by improving the design of vessels, pipework, etc. so as to eliminate areas that detergent cannot reach or where fluid accumulates.
Siiski võib esineda teatud piiranguid, kui paremini läbimõeldud puhastussüsteemide rakendamiseks on tarvis olulisi majandusinvesteeringuid.
However, some limitations may arise when substantial economic investment is needed in order to adopt more sophisticated cleaning systems.
i12) Puhastamisega seotud energiakasutus tooteühiku kohta (kWh toodete kaalu, mahu või arvu kohta)
(i12) Cleaning-related energy use per unit of production (kWh/weight, volume or number of products)
i13) Puhastamisega seotud veekasutus tooteühiku kohta (m3 toodete kaalu, mahu või arvu kohta)
(i13) Cleaning-related water use per unit of production (m3/weight, volume or number of products)
i14) Puhastamisega seotud veekasutus (m3) päevas
(i14) Cleaning-related water use (m3) per day
i15) Puhastamisega seotud reovee teke tooteühiku kohta (m3 toodete kaalu, mahu või arvu kohta)
(i15) Cleaning-related waste water generation per unit of production (m3/weight, volume or number of products)
i16) Puhastamisega seotud reovee teke (m3) puhastuskorra kohta
(i16) Cleaning-related waste water generation (m3) per clean
i17) Tooteühiku kohta kasutatava puhastusaine mass (kg) või maht (m3) (toodete kaal, maht või arv)
(i17) Mass (kg) or volume (m3) of cleaning product used per unit of production (weight, volume or number of products)
i18) ISO I tüübi ökomärgisega [14] (nt ELi ökomärgis) puhastusainete osakaal (%)
(i18) Share of cleaning agents (%) with an ISO Type I ecolabel [14] (e.g. EU Ecolabel)
Parim keskkonnajuhtimise tava on vähendada transpordi ja logistikaga seotud keskkonnamõju, liikudes strateegilisemalt/üldisemalt tasandilt tegevuse tasandile järgmise abil:
BEMP is to improve the environmental impact of the transport and logistics operations, from a more strategic/general level down to operational considerations, by:
keskkonnahoidlikud hanked ja keskkonnanõuded transporditeenuse osutajatele;
green procurement and environmental requirements for transport providers,
transpordi- ja logistikatoimingute tõhususe seire ja sellekohane aruandlus;
efficiency monitoring and reporting for all transport and logistic operations,
transporditoimingute tõhususega arvestamine allhankeotsuste tegemisel ja pakendite kavandamisel;
integration of transport efficiency into sourcing decisions and packaging design,
ökonoomsemate transpordiliikide eelistamine (nt raudtee, meretransport);
shift towards more efficient transport modes (e.g. rail, maritime),
ladustamise optimeerimine (st soojusisolatsioon, asukoht, juhtimine);
optimisation of warehousing (i.e. thermal insulation, location, management),
marsruudi optimeerimine (maanteeveol): marsruudi võrgustiku optimeerimine, marsruudi kavandamine, telemaatika kasutamine ja veokijuhtide koolitamine;
route optimisation (for road transport): optimisation of route network, route planning, use of telematics and driver training,
maanteesõidukite keskkonnamõju vähendamine ostuotsuste ja veokite moderniseerimise abil (nt elektrisõidukite ost kohalikeks vedudeks või suuremate veokite mootorite ümberehitus maagaasi ja biogaasi kasutamiseks).
minimisation of the environmental impact of road vehicles through purchasing decisions and retrofit modifications (e.g. purchase of electric vehicles for local deliveries or conversion of engines to natural gas and biogas in larger trucks).
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide toiduaine- ja joogitootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
This BEMP is applicable to all food and beverage manufacturers, including SMEs.
Siiski ei pruugi mõned ülal loetletud meetmed olla asjakohased, kui ettevõte ei halda ega mõjuta asjaomaseid konkreetseid transpordi- ja logistikategevusi.
However, some of the specific measures listed above may not be relevant if the company does not manage or have any influence on the related specific activities in the field of transport and logistics.
i19) Transpordiga seotud kasvuhoonegaaside eriheide toote koguse kohta.
(i19) Specific transport GHG emissions per product quantity. kg CO2eq emitted during transport per: tonne, m3, pallet, or case (according to relevance) or kg CO2eq per net amount (tonne, m3) of product delivered
CO2ekv kogus (kg), mis transportimise ajal õhku paisatakse: tonni, m3, aluse või kasti kohta (vastavalt asjakohasusele) või kg CO2ekv transporditava toote netokoguse kohta (tonn, m3)
(i20) Specific transport GHG emissions per product quantity and distance.
i20) Transpordiga seotud kasvuhoonegaaside eriheide toote koguse ja vahemaa kohta.
eq emitted during transport per tonne of product and kilometre transported (kg CO2eq/tonne/km)
Transportimise ajal toote tonni ja iga veokilomeetri kohta õhku paisatav CO2ekv (kg CO2ekv/tonn/km)
(i21) Vehicle fuel consumption for road transport (l/100 km)
i21) Sõiduki kütusekulu maanteetranspordil (l / 100 km)
(i22) Total energy use of warehouses (kWh/m2) over a specific timespan (e.g. annual) normalised by relevant unit of throughput (e.g. kg net product)
i22) Laohoonete energiakulu kokku (kWh/m2) teatud ajavahemiku jooksul (nt aastas), normaliseeritud asjaomase toodanguühikuga (nt netotoote kg)
(i23) Percentage of transport by different modes (%)
i23) Erinevate transpordiliikide osakaal (%)
(i24) Load factor for freight transport (e.g. truck load factor) (% weight or volume capacity)
i24) Kaubaveo koormustegur (nt veoki koormustegur) (massi- või mahuprotsent)
(i25) Percentage of empty runs for road vehicles (%)
i25) Maanteesõidukite tühisõitude osakaal (%)
(i26) Percentage of deliveries carried out via back-hauling (%)
i26) Tagasisõidul pealevõetud saadetiste osakaal (%)
(b4) For 100 % of transport and logistics operations (including third-party providers), the following indicators are reported: % of transport by different modes; kg CO2eq per m3/pallet etc. delivered.
b4) Kõigi (100 %) transpordi- ja logistikaga seotud toimingute kohta (ka kolmandast isikust teenusepakkuja kaudu) esitatakse järgmised näitajad: erinevate transpordiliikide osakaal (%); kg CO2ekv m3 kohaletoimetatud aluse jne kohta
(b5) For in-house transport and logistics operations, the following indicators are reported: load factor for freight transport (% weight or volume capacity); kg CO2eq per t·km.
b5) asutusesiseste transpordi- ja logistikatoimingute kohta esitatakse järgmised näitajad: kaubaveo koormustegur (massi- või mahuprotsent); kg CO2ekv t·km kohta
(b6) Insulation of temperature-controlled warehouses is optimised.
b6) Reguleeritava temperatuuriga ladude soojusisolatsioon on optimeeritud
(b7) Heavy goods vehicles' average fuel consumption is less than or equal to 30 l/100 km.
b7) Raskete kaubaveokite keskmine kütusekulu on 30 l / 100 km või alla selle
BEMP is to improve the existing refrigeration and freezing equipment and procedures by:
Parim keskkonnajuhtimise tava on tõhustada olemasolevaid külmutamis- ja sügavkülmutamisseadmeid ja protsesse järgmiselt:
appropriate temperature selection based on the needs of the products that are refrigerated or frozen,
külmutatava või sügavkülmutatava toote jaoks sobiva temperatuuri valimine;
precooling of hot/warm products before placing them into the cooling equipment,
kuumade/soojade toodete eeljahutamine enne nende külmutusseadmetesse asetamist;
minimising the volume of products or ingredients kept in cold storage,
külmas hoitavate toodete või koostisainete mahu minimeerimine;
avoiding temperature leakage e.g. via door seals, thanks to the use of high-speed doors and of air curtains, and to information and training of the staff,
temperatuurikao vältimine nt uksetihendite abil, kasutades kiirestisulguvaid uksi ja õhkkardinaid ning tagades töötajate teavitamise ja väljaõppe;
systematically collect data on cooling loads, energy use and leakage rates and have in place a regular inspection and maintenance plan for the cooling equipment.
süstemaatiline andmekogumine jahutamiskoormuse, energiakasutuse ja lekete kohta ning jahutusseadmete regulaarse kontrolli ja hoolduse plaani olemasolu.
When freezing and refrigeration equipment is upgraded or new facilities are designed and built, it is BEMP to:
Külmutus- ja sügavkülmutusseadmete uuendamisel või uute rajatiste projekteerimisel ja ehitamisel on parim keskkonnajuhtimise tava:
switch from hydrofluorocarbons (HFCs) to refrigerants with lower global warming potential (e.g. natural refrigerants),
minna fluorosüsivesinikelt (HFC) üle külmaainetele, millel on väiksem globaalse soojendamise potentsiaal (nt looduslikele külmaainetele);
agree a multi-year ‘leak-free warranty’ with the equipment supplier,
leppida seadmete tarnijaga kokku mitmeaastases lekkekindluse garantiis;
recover and reuse waste heat generated from the refrigeration unit or from other processes generating waste heat (e.g. production processes),
koguda ja taaskasutada külmutusseadme või mõne muu heitsoojust tootva protsessi (nt tootmisprotsesside) käigus tekkivat heitsoojust;
choose equipment, control systems and a plant layout (i.e. location and arrangement of the areas at different temperatures) that allow minimum energy consumption and avoid temperature losses and refrigerant leaks.
valida seadmed, juhtsüsteemid ja seadmete paigutus (st erineva temperatuuriga alade asukoht ja paiknemine), mis võimaldab energiat minimaalselt tarbida ning vältida temperatuurikadu ja külmaaine lekkimist.
Some limitations to the implementation of each of the measures listed above may arise from specific process or product requirements.
Ülal loetletud meetmete rakendamisele võib konkreetsetest protsessi- või tootenõuetest tulenevalt esineda piiranguid.
(i27) Percentage use of refrigeration systems running on natural refrigerants compared to the total number of refrigeration systems (%)
i27) Looduslike külmaainetega töötavate külmutussüsteemide kasutamise osakaal võrrelduna külmutussüsteemide koguarvuga (%)
(i28) Coefficient of performance (COP) per single refrigeration system or for the entire facility
i28) Kasutustegur (COP) ühe külmutussüsteemi või kogu rajatise kohta
(i29) Coefficient of system performance (COSP) per single refrigeration system or for the entire facility
i29) Süsteemi kasutustegur (COSP) ühe külmutussüsteemi või kogu rajatise kohta
(i30) Energy efficiency ratio (EER) per single refrigeration system or for the entire facility
i30) Jahutustegur (EER) ühe külmutussüsteemi või kogu rajatise kohta
(i31) Energy used for refrigeration per product unit per cooled area (kWh/m2/weight, volume or number of products)
i31) Külmutamisel kasutatav energia tooteühiku ja jahutatava ala kohta (kWh/m2 toodete kaalu, mahu või arvu kohta)
(b8) Use 100 % refrigeration systems running on natural refrigerants in all sites.
b8) Looduslike külmaainetega töötavate külmutussüsteemide sajaprotsendiline kasutamine kõikides tootmisüksustes
BEMP is to manage energy use throughout all operations of the company by:
Parim keskkonnajuhtimise tava on juhtida energiakasutust kõigis ettevõtte toimingutes järgmiselt:
carrying out regular energy auditing and monitoring to identify the main drivers of energy use (at the process level),
asjakohaste energiatõhususmeetmete rakendamine kõikides rajatise protsessides, võttes eriti arvesse potentsiaalset sünergiat kütte, jahutuse ja auru nõudluses;
implementing appropriate energy efficiency solutions for all processes in a facility, in particular taking into account potential synergies in heat, cold and steam demand,
sünergiate uurimine ja võimaluse korral kasutamine elektri, soojuse, külma ja auru tootmiseks ja kasutamiseks koos naabruses asuvate rajatistega (st tööstuslik sümbioos).
investigating and, if possible, exploiting synergies for the production and use of electricity, heat, cold and steam with neighbouring facilities (i.e. industrial symbiosis).
i32) Üldine energiakasutus tooteühiku kohta (kWh toodete kaalu, mahu, väärtuse või arvu kohta)
(i32) Overall energy use per product unit (kWh/weight, volume, value or number of products)
i33) Üldine energiakasutus rajatise pindala kohta (kWh/m2)
(i33) Overall energy use per facility surface area (kWh/m2)
i34) Konkreetsete protsesside üldine energiakasutus (kWh)
(i34) Overall energy use (kWh) for specific processes
i35) Netoenergiakasutus (st üldine energiakasutus miinus taaskasutatav ja taastuvenergia) tooteühiku kohta (kWh toodete kaalu, mahu, väärtuse või arvu kohta)
(i35) Net energy use (i.e. overall energy use minus recovered and renewable energy) per product unit (kWh/weight, volume, value or number of products)
i36) Soojusvahetite kasutuselevõtt kuuma/külma auru taaskasutamiseks (j/e)
(i36) Deployment of heat exchangers to recover hot/cold streams (y/n)
i37) Kõikide aurutorude isoleerimine (j/e)
(i37) Insulation of all steam pipes (y/n)
b9) Kasutusel on põhjalik energiajuhtimissüsteem (nt ISO 50001 [16])
(b9) A comprehensive energy management system (EnMS) is in place (e.g. ISO 50001 [16]).
b10) Läbi viiakse regulaarseid energiaauditeid ja seiret energiakasutuse peamiste põhjuste kindlaksmääramiseks
(b10) Regular energy auditing and monitoring are deployed to identify the main drivers of energy use.
b11) Kõikidele rajatise protsessidele rakendatakse asjakohaseid energiatõhususmeetmeid
(b11) Appropriate energy efficiency solutions are implemented for all processes in a facility.
b12) Protsessides kasutatakse ära sünergiaid soojuse/külma/auru nõudluses nii rajatisesiseselt kui ka naabruses asuvate rajatistega
(b12) Synergies in heat/cold/steam demand are exploited across processes, within the facility and neighbouring ones.
Parim keskkonnajuhtimise tava on lõimida taastuvenergia kasutamine toiduaine- ja joogitootmisse.
BEMP is to integrate the use of renewable energy into the production of food and beverages.
Konkreetsemalt on parim keskkonnajuhtimise tava lisaks taastuvenergiaallikatest toodetud elektri kasutamisele katta tootmisprotsesside soojusvajadus (pärast energiatõhususe suurendamise ja heitsoojuse taaskasutamise meetmete rakendamist, millele on osutatud jaotises 3.1.7) taastumatu soojusenergia asemel taastuva soojusenergiaga (nt päikeseküttesüsteemidest, biomassist või biogaasist).
Specifically, BEMP is to go beyond the use of renewable electricity and to meet the heat demand of production processes (after implementing measures to improve energy efficiency and to reuse waste heat, as mentioned in Section 3.1.7) with renewable heat (i.e. from solar heating systems, biomass or biogas) instead of non-renewable heat.
Taastuva soojusenergia allika valik sõltub kohalikest oludest, nt sellest, kas kättesaadav on kohalikult toodetud biomass ja sobiv lähteaine biogaasi tootmiseks ja/või kas aastane päikesekiirguse tase on arvestatav.
The choice of the source of renewable heat depends on the local conditions, e.g. whether locally produced biomass and suitable feedstock for biogas production are available and/or if annual solar radiation is considerable.
Seda parima keskkonnajuhtimise tava põhimõtet saab kohaldada kõikide toiduaine- ja joogitootjate, kaasa arvatud VKEde suhtes.
The principle of this BEMP is applicable to all food and beverage manufacturers, including SMEs.
Siiski sõltuvad taastuva soojusenergia süsteemid sobiva kohaliku taastuvenergiaallika olemasolust ning tootmisprotsesside soojuse- ja temperatuurivajadustest.
However, renewable heat systems rely on the availability of a suitable local renewable energy source and the heat and temperature requirements of the production processes.
Peale selle nõuab juba olemas oleva tootmisrajatise taastuva soojusenergia kasutamiseks kohandamine üksikasjalikku tehnilise teostatavuse analüüsi, milles võetakse arvesse tehase praegust ehitust ja tootmisprotsessidega seotud piiranguid.
Additionally, retrofitting an already existing production facility with renewable heat requires a detailed technical feasibility analysis taking into account the current layout and the constraints of the current production processes.
i38) Taastuvate energiaallikatega kaetud energiakasutuse osakaal tootmisrajatistes (soojus ja energia eraldi) (%)
(i38) Percentage of the energy use of production facilities (heat and electricity separately) met by renewable energy sources (%)
i39) Kohapealsete või lähedalasuvate taastuvate energiaallikatega kaetud energiakasutuse osakaal tootmisüksustes (soojus ja energia eraldi) (%)
(i39) Percentage of the energy use of production facilities (heat and electricity separately) met by on-site or nearby renewable energy sources (%)
b13) Sobivate tootmisprotsesside tarbeks on kasutusele võetud kohapeal või lähedalasuvatest taastuvatest allikatest toodetud soojusenergia
(b13) On-site or nearby renewable heat energy generation for suitable manufacturing processes is implemented.
b14) Tootmistehnoloogiaid on kohandatud paremini vastama soojusenergiaga varustamisele taastuvatest energiaallikatest
(b14) Process technologies are adapted to better match the supply of heat from renewables.
Parim keskkonnajuhtimise tava on vähendada toidujäätmete teket tootmisrajatistes, tehes näiteks järgmiste lähenemisviiside abil kindlaks kõik jäätmete vältimise võimalused:
BEMP is to reduce food waste generation at the production facility by identifying all avoidable waste with approaches such as:
seadmete süsteemne hooldus: töötajad kaasatakse kõikidel tasanditel ja funktsioonides, et maksimeerida tootmisseadmete üldist tõhusust;
total productive maintenance: engaging staff at all levels and functions to maximise the overall effectiveness of production equipment,
kaizen: toidujäätmete teket püütakse pidevalt vähendada, selgitades välja ja viies ellu säästmisviisid, mida on kerge saavutada (st lihtsad võidud, kerge kasu);
Kaizen: focusing on continuous improvement in reducing food waste identifying and realising the savings that are easy to achieve (i.e. easy wins, ‘low-hanging fruit’),
väärtusvoo kaardistamine: lisandväärtusega ja väärtust mittelisavate protsesside nähtavust parandatakse, et välja tuua jäätmetekke allikad.
value stream mapping: improving visibility of value-adding and non-value-adding processes in order to highlight sources of waste.
Neid lähenemisviise kasutades on võimalik järgmiste meetodite rakendamisega toidujäätmete teket vähendada:
Using these approaches, food waste can be reduced by implementing the following:
teadlikkuse suurendamise / töötajate kaasamise kampaaniad;
awareness-raising/staff engagement campaigns,
tootevaliku läbivaatamine ja sellest tulenevalt varalise kahju vähendamine;
review of product ranges and consequently reduction of inventory losses,
tootmisvalmis pakendite kasutamine toorainekao vähendamiseks;
production-ready packaging in order to reduce raw ingredient losses,
toorainete õigeaegne hankimine ja kohaletoimetamine;
just-in-time procurement and delivery of raw material,
jäätmekoguste nähtavuse parendamine jäätmeauditite abil;
increased visibility of wastage quantities generated through waste audits,
tootmisvõimsuse optimeerimine;
optimise production yields,
traditsiooniliselt tarnijapoolse „lükkamise“ lähenemisviisilt üleminek kliendipoolsele „tõmbamise“ süsteemile, mis tagab, et tootmine peegeldab nõudlust;
move from the traditional supplier ‘push’ approach to a customer ‘pull’ system to ensure that production reflects the demand,
korra hoidmise ja puhtusstandardite järgimise soodustamine.
encourage tidier housekeeping and standards of cleanliness.
Lisaks sellele on parim keskkonnajuhtimise tava esitada avalikult aruanded toidujäätmete tekke ning olemasolevate ja tulevaste jäätmetekke vältimise meetmete kohta, samuti selgitada välja selle valdkonna standardid ning kavandada nende saavutamiseks kohased meetmed.
Moreover, it is BEMP to publicly report on food waste generation and the waste prevention activities in place and planned for the future, as well as to identify targets in this field and plan appropriate activities to achieve them.
i40) Seadmete kasutamise tõhusus (OEE) [17] (%)
(i40) Overall equipment effectiveness (OEE) [17] (%)
i41) Tekitatavate toidujäätmete (saadetud ringlussevõttu, taaskasutusse ja kõrvaldamisele, kaasa arvatud toidujäätmed, mida kasutatakse energiaallika või väetisena) ja valmistoodete koguse (toidujäätmed tonnides / valmistooted tonnides) vaheline suhtarv
(i41) Ratio between the amount of food waste generated (sent for recycling, recovery and disposal, including food waste used as a source of energy or fertilisers) and the quantity of finished products (tonnes of food waste/tonne of finished products)
Kõikidele toiduaine- ja joogitootjatele (NACE koodid 10 ja 11) on parim keskkonnajuhtimise tava rakendada asjaomaseid parimaid võimalikke tehnikaid (PVT) või muid tehnikaid, mis võimaldavad saavutada võrdväärse või parema keskkonnatoime taseme, ning võtta arvesse asjaomaseid kujunemisjärgus tehnoloogiaid, mis on esitatud viitedokumendis parimate võimalike tehnikate kohta toiduaine-, joogi- ja piimatööstuses (FDM BREF) [18].
It is BEMP for all food and beverage manufacturers (NACE codes 10 and 11) to implement the relevant Best Available Techniques (BAT) or other techniques that can achieve equivalent or higher level of environmental performance, and consider the relevant emerging techniques presented in the ‘Reference Document on Best Available Techniques in the Food, Drink and Milk Industries (FDM BREF)’ [18].
Parim keskkonnajuhtimise tava on võtta eesmärgiks kõige kõrgemad parima võimaliku tehnikaga (või keskkonnatoimega) saavutatavad heitetasemed.
It is BEMP to aim for the most demanding end of the Best Available Techniques-Associated Emission (or Environmental Performance) Levels (BAT-AE(P)Ls).
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide toiduaine- ja joogitootjate, sh VKEde suhtes, tingimusel et parimad võimalikud tehnikad ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on ettevõtte tegevuse ja protsesside seisukohalt asjaomased.
This BEMP is applicable to all food and beverage manufacturers, including SMEs, provided that the Best Available Techniques and emerging techniques are relevant for the activities and processes of the company.
Kuigi FDM BREFis kirjeldatud parim võimalik tehnika ja sellega saavutatavad heitetasemed (või keskkonnatoime) tehti kindlaks suurte tööstuskäitiste puhul, on need üldjoontes asjakohased ja sageli kohaldatavad ka väiksemate tööstuslike tootmisüksuste suhtes.
Although the BAT and the related BAT-AE(P)Ls described in the FDM BREF were identified for large industrial installations, they are broadly relevant and often applicable also to smaller industrial production sites.
Siiski tuleks konkreetse tehnika kohaldatavust ja asjakohasust konkreetse ettevõtte puhul hinnata juhtumipõhiselt.
However, the applicability and relevance of any specific technique for a specific company should be assessed on a case-by-case basis.
Näiteks ei oleks enamik tehnikatest kohaldatavad ettevõtete puhul, mis toodavad väga väikeses mahus ja mittetööstuslikus rajatises.
For instance, most techniques would not be applicable to companies producing on a very small scale in a non-industrial facility.
i42) Rakendatakse FDM BREFis kindlaks tehtud asjaomaseid parimaid võimalikke tehnikaid või muid tehnikaid, mis võimaldavad saavutada võrdväärse või parema keskkonnatoime taseme (j/e)
(i42) Relevant Best Available Techniques identified in the FDM BREF or other techniques that can achieve equivalent or higher level of environmental performance are implemented (y/n).
i43) Arvesse võetakse FDM BREFis kindlaks tehtud asjaomaseid kujunemisjärgus tehnikaid (j/e)
(i43) Relevant emerging techniques identified in the FDM BREF are considered (y/n)
b15) Saavutatud on keskkonnatoime tase, mis jääb FDM BREF-dokumendis määratletud PVT-ga saavutatavate heitetasemete (või keskkonnatoime) igast vahemikust parima 10 % [19] hulka.
(b15) A level of environmental performance which is within the best 10 % [19] of each of the BAT-AE(P)L ranges defined in the FDM BREF is achieved.
Selles jaotises vaadeldakse kohvi töötlemisega tegelevaid ettevõtteid (NACE kood 10.83).