natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Electricity Generation Costs December 2013’ DECC (2013), available at https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs
AFPA kohaselt kasvasid puidumassi tootmiseks kasutatava kasvava männipuidu hinnad USA lõunaosas 11 % võrra 2013. aastal ja 10 % võrra 2014. aastal.
Available at https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan
Need osapooled väidavad, et hinnatõusu põhjustab puidugraanulite suurenenud tootmine.
For more details, see: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation
Oma väite põhjenduseks esitas European Pellet Council andmed puidugraanulite hindade kohta USAs 2013. aasta detsembrist kuni 2015. aasta aprillini ning liidus 2011. aasta jaanuarist kuni 2015. aasta märtsini.
AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.
Kummalgi juhul ei täheldatud hindade tõusu.
Available on the website https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts
Lisaks näitas Ühendkuningriik, et söeküttel töötavate Ühendkuningriigi elektrijaamade hulgas oli tolmpõletust kasutavate elektrijaamade soojuslik kasutegur ajavahemikul 2009–2013 ligikaudu 36 %.
North East Local Enterprise Partnership; North East Chamber of Commerce; UK Trade & Investment.
Ühendkuningriik esitas kütusekulude jaotuse ning selgitas, et kõik töönäitajad on usaldusväärsed, kuna neid on võrreldud teiste elektrijaamade näitajatega ning neile on oma hinnangu andnud sõltumatud eksperdid [22].
Friends of the Earth; Natural Resources Defense Council; Fern and Biofuel watch.
Eelkõige oli ette näha, et projekti käikulaskmine toimub 2016. aasta kolmandas kvartalis, kuid Ühendkuningriik prognoosib, et see toimub nüüd 2017. aasta teises pooles.
Ecofys (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation — Wood panel industry and the carbon leakage list 2015-2019 criteria.
Kuna biomassi kasutamisele ülemineku toetuse lõpp on alguskuupäevale vaatamata 2027. aasta märtsis, siis on projekt kaotanud ligikaudu aasta jagu toetust.
For reasons of consistency all data regarding the pulpwood market and the US South-East market are presented in green tonnes.
Joonisel 5 on näha, et puidugraanulite import liitu kasvas 1,8 miljonilt kuivtonnilt 2009. aastal 3,2 miljoni kuivtonnini 2011. aastal.
The conversion factor of 2,15 GT per 1 dry tonne is consistently used.
2012. aastal ulatus import liitu ligikaudu 4 miljoni kuivtonnini ja lähiaastatel on oodata impordi kasvu.
Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik, and Kenneth E. Skogn.
Nagu näidatud joonisel 5, import liitu USA kaguosast kahekordistus ajavahemikul 2009–2011.
‘Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the US South’.
Lynemouthi elektrijaamas vajaminevate puidugraanulite maht moodustab ligikaudu 5,5 % 2014. aasta üleilmsest puidugraanulite turust.
Accessible at: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281 This report was submitted in the context of the opening phase of the investigation by several parties.
See on oluliselt vähem, kui menetluse algatamise otsuses prognoositud 7,4 %, mis põhines 2012. aasta andmetel.
RWE Group; EDF; Lynemouth Power Ltd; the Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; US pellets association; Canada pellet association; Enviva; Doosan; European Pellet Council.
Pidades silmas asjaolu, et uusi puidugraanulite tehaseid on võimalik ehitada enam vähem samaaegselt ümberehitusprojektiga, kui nende kestust arvestada (vt põhjendused 59 ja 60), siis võib eeldada, et täiendav tootmisvõimsus muutub kättesaadavaks täiendava nõudluse tekkimisega samal ajal, nagu on ette nähtud projekti jaoks kavandatud tarneahelas.
Pöyry.
Steptoe and Johnson ja AFPA esitasid andmed, mis näitavad hinnakasvu ajavahemikul 2011–2014.
The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland.
Samad andmed, ent pikema ajavahemiku kohta, esitas USA Industrial Pellet Association (joonis 3).
July 2014.
Eelkõige vähenes saematerjali tootmine ligikaudu 57 miljonit rohelist tonni 2005. aastaga võrreldes.
Oxera, Parsons, Brinckerhoff and Ramboll.
Kui selline hulk oleks kättesaadav, saaks sellest toota ligikaudu 28–19 rohelist tonni jääke, millest saaks valmistada puidugraanuleid või konkureerivaid tooteid.
AEBIOM, 2013.
Tõepoolest, andmed joonisel 1 näitavad, et enne 2008. aastat oli kättesaadava saematerjali, seega ka puidujäägi maht suurem.
UK data.
Jääkide piiratum kättesaadavus oleks seega negatiivselt mõjutanud puidumassi hinda.
Business secret.
„Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South“ (Poliitika mõju graanulite tootmisele ja metsadele USA lõunaosas).
OJ C 200, 28.6.2014, p. 1.
Meetmega soodustatakse valitud abisaajate seas elektri tootmist taastuvatest energiaallikatest (praegusel juhul biomassist).
See Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 16) and Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (OJ L 275, 25.10.2003, p.
„The Risk of Indirect Wood Use Change“, Energie Nederlandi jaoks koostatud lõpparuanne.
32) and Communication COM/2011/0885 final.
komisjoni liige
Commission Implementing Decision (EU) 2017/1437
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1437,
concerning certain protective measures relating to African swine fever in the Czech Republic
milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Tšehhi Vabariigis
(notified under document C(2017) 5418)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5418 all)
Czech Republic has informed the Commission of the up-to-date African swine fever situation on its territory, and in accordance with Article 15 of Directive 2002/60/EC, it has established an infected area where the measures referred to in Article 15 of that Directive are applied.
Tšehhi Vabariik teatas komisjonile, milline on olukord liikmesriigi territooriumil sigade Aafrika katku osas, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt nakkuspiirkonna, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 15 kohaseid meetmeid.
In order to prevent any unnecessary disturbance to trade within the Union and to avoid unjustified barriers to trade being imposed by third countries, it is necessary to identify at Union level the infected area for African swine fever in Czech Republic in collaboration with that Member State.
Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja määratleda liidu tasandil koostöös Tšehhi Vabariigiga sigade Aafrika katku nakkuspiirkond selles liikmesriigis.
Accordingly, the infected area in Czech Republic should be listed in the Annex to this Decision and the duration of that regionalisation fixed.
Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Tšehhi Vabariigis kehtestatud nakkuspiirkond koos selle kehtivusajaga.
Czech Republic shall ensure that the infected area established in accordance with Article 15 of Directive 2002/60/EC comprises at least the areas listed as the infected area in the Annex to this Decision.
Tšehhi Vabariik tagab, et direktiivi 2002/60/EÜ artikli 15 kohaselt määratletud nakkuspiirkond hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas nakkuspiirkonnana esitatud piirkonda.
Council Directive 2002/60/EC of 27 June 2002 laying down specific provisions for the control of African swine fever and amending Directive 92/119/EEC as regards Teschen disease and African swine fever (OJ L 192, 20.7.2002, p. 27).
Artiklis 1 osutatud nakkuspiirkonnana määratletud piirkonnad Tšehhi Vabariigis
Areas established as Infected Area in the Czech Republic as referred to in Article 1
Zlini ringkond
Date until applicable
september 2017
The district of Zlin
komisjoni liige
Commission Implementing Decision (EU) 2017/1438
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1438,
(notified under document C(2017) 5456)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5456 all)
Having regard to Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision) [1], and in particular Article 4(3) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), [1] eriti selle artikli 4 lõiget 3,
Commission Decision 2007/131/EC [2] harmonises the technical conditions for radio equipment using ultra-wideband (‘UWB’) technology in the Union.
Komisjoni otsusega 2007/131/EÜ [2] ühtlustatakse liidus ultralairiba raadioseadmete kasutamise tehnilised tingimused.
It ensures that the radio spectrum is available across the Union under harmonised conditions, eliminates barriers to the uptake of UWB technology and creates an effective single market for UWB systems with significant economies of scale and benefits to the consumer.
Sellega tagatakse raadiospektri kättesaadavus ühtlustatud tingimustel kogu liidus, kõrvaldatakse tõkked ultralairibatehnoloogia kasutuselevõtmisel ning luuakse sellistele süsteemidele toimiv ühtne turg, mis toob kaasa märkimisväärse mastaabisäästu ja kasu tarbijatele.
Pursuant to Decision No 676/2002/EC, the Commission issued a permanent mandate to the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (‘CEPT’) on short-range devices, to update the Annex to Commission Decision 2006/771/EC [3] in response to technological and market developments in the area of short-range devices.
Vastavalt otsusele 676/2002/EÜ andis komisjon Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) lähitoimeseadmete osas alalise ülesande ajakohastada komisjoni otsuse 2006/771/EÜ lisa [3] seoses lähitoimeseadmete tehnoloogia ja turu arenguga.
On 2 July 2014, in its sixth guidance letter [4] in the context of this mandate, the Commission called on CEPT to also review other existing Decisions pertaining to short-range devices such as Decision 2007/131/EC for UWB-technology based short-range devices.
2. juulil 2014 kutsus komisjon oma kuuendas suuniskirjas [4] CEPT-d nimetatud ülesande raames üle vaatama ka muid lähitoimeseadmeid käsitlevaid otsuseid, nagu näiteks otsust 2007/131/EÜ ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete kohta.
CEPT concluded that as regards UWB-technology based short-range devices some references to harmonised standards in Decision 2007/131/EC needed to be updated.
CEPT tegi järelduse, et ultralairibatehnoloogial põhinevate lähitoimeseadmete osas tuleb mõnd otsuses 2007/131/EÜ esitatud viidet harmoneeritud standarditele ajakohastada.
Decision 2007/131/EC should therefore be amended.
Seepärast tuleks otsust 2007/131/EÜ vastavalt muuta.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Radio Spectrum Committee,
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,
In Article 2 of Decision 2007/131/EC, point 11 is replaced by the following:
Otsuse 2007/131/EÜ artiklis 2 asendatakse punkt 11 järgmisega: „11.
“total power spectral density” means the average of the mean power spectral density values measured over a sphere around the measurement scenario with a resolution of at least 15 degree.
keskmise võimsuse spektraaltiheduse keskväärtuste aritmeetiline keskmine, mida mõõdetakse sfääriliselt ümber raadioseadme, kusjuures mõõtepunktide vahe ei ületa 15°.
The detailed measuring setup is contained within ETSI EN 302 065-4;’.
Mõõtmise üksikasjalik skeem on esitatud ETSI standardis EN 302 065-4;“
Mariya Gabriel
komisjoni liige
Member of the Commission
Mariya Gabriel
OJ L 108, 24.4.2002, p.
EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.
1.
Komisjoni 21. veebruari 2007. aasta otsus 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses (ELT L 55, 23.2.2007, lk 33).
Commission Decision 2007/131/EC of 21 February 2007 on allowing the use of the radio spectrum for equipment using ultra-wideband technology in a harmonised manner in the Community (OJ L 55, 23.2.2007, p. 33).
Komisjoni 9. novembri 2006. aasta otsus 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta (ELT L 312, 11.11.2006, lk 66).
Commission Decision 2006/771/EC of 9 November 2006 on harmonisation of the radio spectrum for use by short-range devices (OJ L 312, 11.11.2006, p.
LISA
66).
Otsuse 2007/131/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:
ANNEX
Punkti 5.1 muudetakse järgmiselt:
The Annex to Decision 2007/131/EC is amended as follows:
esimese lõigu esimese taande teine taane asendatakse järgmisega:
point 5.1 is amended as follows:
Saatja peab kasutama saatevõimsuse automaatjuhtimist dünaamilise vahemikuga 10 dB, nagu on kirjeldatud harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4 materjale tuvastavate seadmete kohta;“;
the second indent of the first indent of the first sub-paragraph is replaced by the following:
teine lõik asendatakse järgmisega:
The transmitter shall implement a TPC with a dynamic range of 10 dB, as described in the harmonised standard ETSI EN 302 065-4 for material sensing devices;’;
„Käesoleva otsuse alusel lubatud materjale tuvastavate seadmete kiirgus peab olema minimaalne ning see ei tohi mingil juhul ületada järgmises tabelis esitatud e.i.r.p. tiheduse piire.
the second sub-paragraph is replaced by the following:
Vastavus tabelis esitatud piirväärtustele mittepaiksete rajatiste puhul (rakendus B) tuleb tagada seadme kasutamisega uuritava materjali representatiivsel struktuuril (nt representatiivne sein, mis on määratletud standardis ETSI EN 302 065-4).“;
‘Emissions radiating from material sensing devices permitted under this decision shall be kept to a minimum and in any case not exceed the e.i.r.p. density limits within the following Table.
joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:
The compliance with the limits of the following Table for non-fixed installations (application B) has to be ensured with the device on a representative structure of the investigated material (e.g. representative wall as defined in ETSI EN 302 065-4).’;
Seadmeid, mis kasutavad LBT mehhanisme (Listen Before Talk – enne kuula ja siis räägi), mida on kirjeldatud harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4, on lubatud kasutada sagedusvahemikes 2,5–2,69 ja 2,9–3,4 GHz keskmise maksimaalse e.i.r.p. keskmise tihedusega – 50 dBm/MHz.“.
footnote (1) to the table is replaced by the following:
Punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:
devices using a Listen Before Talk (LBT) mechanism, as described in the harmonised standard ETSI EN 302 065-4, are permitted to operate in frequency ranges 2,5 to 2,69 and 2,9 to 3,4 GHz with a maximum mean power spectral density of – 50 dBm/MHz,’;
lõige 2 asendatakse järgmisega:
point 5.2 is amended as follows:
Ehitusmaterjalide analüüsi seadmete kiirgus peab olema minimaalne ning see ei tohi mingil juhul ületada järgmises tabelis esitatud e.i.r.p. spektraaltiheduse piirväärtusi, kui seade on representatiivsel seinal, mis on määratletud ETSI standardis ETSI EN 302 065-4.“;
paragraph 2 is replaced by the following:
Seadmeid, mis kasutavad harmoneeritud standardis ETSI EN 302 065-4 kirjeldatud LBT mehhanisme (Listen Before Talk – enne kuula ja siis räägi), on lubatud kasutada sagedusvahemikus 1,215–1,73 GHz suurima e.i.r.p. spektraaltiheduse keskväärtusega – 70 dBm/MHz ning sagedusvahemikes 2,5–2,69 GHz ja 2,7–3,4 GHz suurima e.i.r.p. spektraaltiheduse keskväärtusega – 50 dBm/MHz.“.
Commission Decision (EU) 2017/1441
Komisjoni otsus (EL) 2017/1441,
on the aid scheme notified by Poland entitled ‘Aid scheme for milk producers’ SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N)
Poola teavitatud riigiabi „Piimatootjatele suunatud abikava“ (nr SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N)) kohta
(notified under document C(2017) 4359)
(teatavaks tehtud dokumendi C(2017) 4359 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision cited above,
olles palunud asjassepuutuvatel isikutel esitada oma selgitused vastavalt nimetatud artiklile
By letter of 23 May 2016, Poland notified, in accordance with Article 108(3) TFEU, an aid scheme for milk producers (‘the aid scheme’).
Poola teavitas 23. mai 2016. aasta kirjaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt piimatootjatele suunatud abikavast (edaspidi „abikava“).
Poland submitted additional information by letter of 1 June 2016.
Poola esitas lisateabe 1. juuni 2016. aasta kirjaga.
By letter of 11 July 2016, the Commission asked for additional information, which the Polish authorities provided in a letter of 15 July 2016.
11. juuli 2016. aasta kirjaga küsis komisjon lisateavet, mille Poola ametiasutused esitasid 15. juuli 2016. aasta kirjaga.
By letter of 16 September 2016 [1] (‘the Opening Decision’), the Commission informed Poland that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the aid scheme.
Komisjon teavitas 16. septembri 2016. aasta kirjas [1] („menetluse algatamise otsus“) Poolat oma otsusest algatada seoses abikavaga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus.
In the same letter, the Commission expressed doubts as to the compatibility of the aid scheme with the internal market.
Samas kirjas väljendas komisjon kahtlust, kas kõnealune abikava on siseturuga kokkusobiv.
By letter of 12 October 2016, Poland submitted information concerning the Opening Decision.
12. oktoobri 2016. aasta kirjaga esitas Poola menetluse algatamise otsust käsitleva teabe.
The Commission invited interested parties to submit their comments within one month.
Oma 14. novembri 2016. aasta ja 13. jaanuari 2017. aasta kirjadega palus komisjon Poolalt täiendavat teavet.
The Commission received no comments from interested parties and informed Poland thereof by letter of 13 January 2017.
Poola vastas nimetatud kirjadele 20. jaanuari 2017. aasta kirjaga.
By letters of 14 November 2016 and 13 January 2017, the Commission asked Poland for additional information.
TAUST
Poland replied to these letters by letter of 20 January 2017.
Piima- ja piimatoodete sektoris on koguseline tootmispiirang (edaspidi „piima kvoodisüsteem“) olnud aastaid oluline turupoliitika vahend.
BACKGROUND
See võeti kasutusele 1984. aastal ja seda laiendati korduvalt, viimati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007 [3] (edaspidi „ÜTK määrus“) 31. märtsini 2015.
In the milk and milk products sector, the quantitative limitation of production (‘milk quota system’) had been an essential market policy instrument for many years.
Viimane kvoodiaasta oli seega 2014/2015.
Introduced in 1984, it was extended several times, and most recently until 31 March 2015 by Council Regulation (EC) No 1234/2007 [3] (‘Single CMO Regulation’).
Piima kvoodisüsteemi peamine eesmärk oli vähendada vastaval turul nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalustamatust ning sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi turu parema tasakaalu.
The last quota year was therefore 2014/2015.
Üle teatava tagatud alammäära kogutud või otsetarbimiseks müüdud piima koguste suhtes kohaldati maksu.
The main purpose of the milk quota system consisted in reducing the imbalance between supply and demand on the respective market and the resulting structural surpluses, thereby achieving a better market equilibrium.
Liikmesriigid pidid maksu tasuma niipea, kui ületati riiklik kvoot.
A levy was applied to quantities of milk collected or sold for direct consumption above a certain guarantee threshold.
Liikmesriigid pidid tasuma Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) nende riiklikku kvooti ületavale osale vastava maksu, mida vähendati 1 % suuruse summa võrra, et võtta arvesse pankrotijuhtumeid või teatavate tootjate lõplikku suutmatust tasuda oma osa kõnealusest maksust.
The levy was payable by the Member States as soon as the national quota was exceeded.
Seejärel pidid liikmesriigid jagama maksekohustuse kvoodi ületamise põhjustanud tootjate vahel.
Member States had to pay to the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) the levy corresponding to the overrun of their national quota, reduced by a flat-rate amount of 1 % in order to take account of cases of bankruptcy or the definitive inability of certain producers to make their contribution to the payment of the levy due.
Kõnealused tootjad olid kohustatud tasuma asjaomasele liikmesriigile oma osa maksust üksnes asjaolu tõttu, et nad on ületanud neile eraldatud kvoote [4].
The Member States then were obliged to divide the burden of payment among the producers who had contributed to the overrun.
Kvoodiaastal 2014/2015 ületati Poolas hulgimüüjatele (piimatootjad) kehtestatud riiklikku kvooti 580,3 miljoni kg võrra, mistõttu tuli tasuda liidu eelarvesse 659,8 miljoni Poola zloti (PLN) (ligikaudu 152,7 miljonit eurot) suurune maks.
Those producers were liable vis-à-vis the concerned Member State for payment of their contribution to the levy due by virtue of the fact of having overrun their available quantity [4].
Poola piimatootjatelt, kes ületasid oma individuaalse kvoodi, nõuti piimakvoodi ületamise eest maksu, mis oli 90,98 zlotti 100 kg suuruse ületamise eest.
In the quota year 2014/2015, the national quota assigned to wholesale suppliers (milk producers) in Poland was exceeded by 580,3 million kg, making it necessary to pay a levy of PLN 659,8 million (approximately EUR 152,7 million) to the Union budget.
Madala piimahinna ja piimatootesektori rahaliste raskuste tõttu muudeti 2015. aasta märtsis komisjoni määrust (EÜ) nr 595/2004 [5] komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/517, [6] et lihtsustada selliste tootjate finantskoormust, kes peavad tasuma kvoodiületamise maksu, mis on seotud piimakvoodiaastaga 2014/2015.
Polish milk producers who overran their individual quotas were required to pay a levy for exceeding the milk quota at a rate of PLN 90,98 per 100 kg of overrun.
Sellele tuginedes võttis Poola vastu õigusaktid, millega võimaldati asjaomastel Poola piimatootjatel tasuda piimakvoodi ületamise maksu kolme osamaksena [7].
In March 2015, in a context of low prices for milk and financial difficulties in the milk sector, Commission Regulation (EC) No 595/2004 [5] was amended by Commission Implementing Regulation (EU) 2015/517 [6] in order to ease the financial burden for producers who had to pay a surplus levy related to the quota year 2014/2015.
Nagu on osutatud põhjenduses 1, teavitas Poola 23. mail 2016 komisjoni abikavast, mis võimaldaks maha kanda piimatootjatelt kvoodiaastal 2014/2015 individuaalsete kvootide ületamise eest sissenõutava maksu maksmata jäägi (edaspidi „sissenõutav maks“).
The first instalment, accounting for at least one third of the levy due, was to be paid by those milk producers by 30 September 2015, with a further sum of at least one third of the total levy due to be paid by 30 September 2016.
Abikava riiklik õiguslik alus on valitsuse resolutsioon, millega koostatakse piimatootjate abikava [9] (edaspidi „valitsuse määrus“), ja riigi rahanduse seadus [10].
The balance of the levy due was to be settled by 30 September 2017.
Valitsuse resolutsiooni kohaselt võib põllumajanduse ja maaelu arengu minister teha piimatootja taotluse alusel otsuse kanda sissenõutav maks täielikult või osaliselt maha.
The systems for payment in instalments were applied in accordance with the conditions laid down in Commission Regulation (EU) No 1408/2013 [8].
Valitsuse resolutsiooni kohaselt võib abi anda piimatootjatele, kes:
As stated above in recital 1, on 23 May 2016, Poland notified to the Commission an aid scheme which would allow for write-off of the outstanding levy due (‘the levy due’) from milk producers for exceeding individual quotas in the quota year 2014/2015.
on keskmise suurusega ja väikeettevõtjad; ning
DESCRIPTION
lasid kvoodiaastal 2014/2015 turule piima või piimatooteid koguses, mis ületas asjaomase aasta konkreetsel kuupäeval kättesaadavat individuaalset kvooti, mis oli lubatud 31. märtsi 2015. aasta seisuga, ja kes pidid maksma ÜTK määruses sätestatud maksu; ning