natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The President
1. oktoobri 2015. aasta otsusest saadik ei ole Komoorid sisse viinud ühtegi asjakohast parandusmeedet eespool kirjeldatud olukorra parandamiseks.
OJ L 286, 29.10.2008, p. 1.
Seepärast ei suutnud Komoorid tagada oma turgude läbipaistvust viisil, mis võimaldaks kala või kalatooteid jälgida, nagu on nõutud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 71 ja FAO juhendi artiklis 11.1.11.
Commission Decision of 1 October 2015 on notifying a third country of the possibility of being identified as a non-cooperating third country in fighting illegal, unreported and unregulated fishing (OJ C 324, 2.10.2015, p.
Koostöö puudumise muudab veelgi halvemaks see, et puudus ka Komooride haldusasutuste, laevade registreerimise eest vastutava asutuse ja kalandusküsimuste eest vastutava asutuse vaheline siseriiklik koordineerimine, mida ka Komooride ametiasutused komisjoni 2016. aasta augustis tehtud külaskäigu ajal tunnistasid.
6).
Komisjon leidis, et pärast 1. oktoobri 2015. aasta otsust oli selle olulise puuduse kõrvaldamiseks väga vähe või üldse mitte midagi tehtud, ja et olulist teavet Komooride haldusasutuste vahel ei jagatud.
Letter to the Minister of Production, Environment, Energy, Industry and Handicrafts of the Comoros of 1 October 2015.
Märgitakse, et Komooride kalandust käsitlev õigusraamistik põhineb siiani 29. augustil 2007 õigusaktiga nr 07–011/AU vastuvõetud kalanduse ja vesiviljeluse seadustikul ja 1. oktoobri 2015. aasta otsuse ajal kehtinud 15. aprilli 2015. aasta dekreedil nr 15–050/PR.
Information retrieved from: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/04/IOTC-2015-CoC12-CR04E-Comoros.pdf
Lisaks tuletatakse meelde, et kõnealuse otsuse põhjendustes 49 ja 50 märgiti, et: i) Komooride ametiasutused tunnistasid, et kalanduse ja vesiviljeluse seadustiku jaoks on vaja välja töötada täiendavad rakendusaktid, et tagada kooskõla teiste siseriiklike õigusaktidega ning rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil kohaldatavate eeskirjadega; ii) Komooride kalanduse ja vesiviljeluse seadustikus sätestatud kalalaevade mõiste ei hõlma laevu, mis tegelevad kalapüügiga seotud tegevusega ja iii) kuigi Komooride õigusaktid hõlmavad rahvusvahelises õiguses määratletud raskeid rikkumisi, ei ole neis sõnaselgelt määratletud ETR-kalapüügi mõiste ega ette nähtud täitemeetmeid ja karistusi ETR-kalapüügiga tegelevatele või seda toetavatele kodanikele, nagu on sätestatud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktides 18 ja 21.
Information retrieved from: http://www.iotc.org/compliance/monitoring
Märgitakse, et kalanduse eest vastutavad Komooride ametiasutused esitasid komisjonile 29. augustil 2007 õigusaktiga nr 07–011/AU vastuvõetud kalanduse ja vesiviljeluse seadustiku ja 15. aprilli 2015. aasta dekreedi nr 15–050/PR sätete muudatusettepanekud.
Information retrieved from: http://hdr.undp.org/en/composite/HDI
2016. aasta augustis tehtud külaskäigu ajal pani komisjon aga tähele, et läbivaatamisprotsessile avaldab mõju puudulik halduskeskkond.
Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p.
Nagu on märgitud 1. oktoobri 2015. aasta otsuse põhjenduses 23, ei ole Komoorid suutnud Komooride kalalaevastiku püütud kalaliikide ja püütud toodete kaubavoogude kohta teavet esitada..
41).
Komooride ametiasutustelt saadud teabe põhjal leidis komisjon, et 1. oktoobri 2015. aasta otsuse põhjendustes 23 ja 33 kirjeldatud asjaolude puhul ei ole edasiminekut toimunud (need asjaolud puudutavad Komooride ametiasutuste kontrolli puudumist nende Komooride laevade kalapüügitoimingute, lossimiste ja ümberlaadimiste üle, mis tegutsevad väljaspool Komooride majandusvööndit).
Information retrieved from: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf
Komooride tegevus rahvusvaheliste õigusaktide rakendamisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 11 esitatud soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid eelkõige ratifitseerima ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (UNFSA) ning FAO meetmete järgimise kokkuleppe, need heaks kiitma või nendega ühinema Riik ei ole suutnud järgida ka kõnealuse tegevuskava punkti 14, mille kohaselt peaksid riigid täielikult ja tõhusalt rakendama FAO juhendi ja sellega seotud rahvusvahelised tegevuskavad
Decision (EU) 2017/899 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/899,
on the use of the 470-790 MHz frequency band in the Union
470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus
In the multiannual radio spectrum policy programme (‘RSPP’), established by Decision No 243/2012/EU [3], the European Parliament and the Council set the objectives of identifying at least 1200 MHz of spectrum suitable for wireless broadband electronic communications services in the Union by 2015, of supporting the further development of innovative broadcasting services by ensuring sufficient spectrum for the satellite and terrestrial provision of such services if the need is clearly substantiated, and of ensuring sufficient spectrum for programme-making and special events (‘PMSE’).
Otsusega nr 243/2012/EL [3] loodud mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis seadsid Euroopa Parlament ja nõukogu eesmärgiks määrata 2015. aastaks kindlaks vähemalt 1200 MHz raadiospekter, mis sobib traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks liidus, toetada innovaatiliste ringhäälinguteenuste edasiarendamist, tagades kõnealuste teenuste maapealse ja satelliitide kaudu osutamise jaoks piisava raadiospektri kättesaadavuse, kui see vajadus on selgelt põhjendatud, ning tagada programmitootmise ja erisündmuste edastamise (PMSE, programme-making and special events) jaoks piisav raadiospekter.
In its Communication of 6 May 2015 entitled ‘A Digital Single Market Strategy for Europe’, the Commission highlighted the importance of the 694-790 MHz (‘700 MHz’) frequency band for ensuring the provision of broadband services in rural areas in order to ensure access and connectivity, and stressed the need for a coordinated release of that frequency band while accommodating the specific needs of broadcasting services distribution.
Oma 6. mai 2015. aasta teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ toonitas komisjon 694–790 MHz („700 MHz“) sagedusala tähtsust lairibateenuste osutamise tagamiseks maapiirkondades, et tagada juurdepääs ja ühenduvus, ning rõhutas vajadust vabastada see sagedusala kooskõlastatult, võttes samas arvesse ringhäälinguteenuste levitamise erivajadusi.
Reducing the digital divide, in coverage as well as in knowledge, is an important aspect that has to be a priority, without creating new divides when users take up new technologies.
Digitaalse lõhe vähendamine nii kättesaadavuse kui ka teadmiste mõttes on oluline aspekt, mis tuleb seada esikohale, tekitamata samas uusi lõhesid, kui kasutajad võtavad kasutusele uue tehnoloogia.
Effective management of spectrum is a condition for the industrial shift to 5G, which would put the Union at the centre of innovation and create a favourable environment for electronic communications networks and services to develop, thus maximising the growth potential of the digital economy.
Raadiospektri tõhus haldamine on eeltingimus sektori üleminekuks 5G-ühendusele, mis seaks liidu innovatsioonitegevuse keskmesse ja looks elektroonilise side võrkude ja teenuste väljatöötamiseks soodsa keskkonna, mis maksimeeriks digitaalmajanduse kasvupotentsiaali.
The Union economy will increasingly have digital society at its core, which requires ubiquitous network coverage to develop services relating to the Internet of Things, e-commerce and European cloud services, and to reap the full benefits of Industry 4.0 across the Union.
Digitaalühiskond on järjest suuremal määral liidu majanduse keskmes ning see eeldab üldkättesaadavat võrguühendust, et töötada välja asjade interneti, e-kaubanduse ja liidu pilvandmetöötlusega seotud teenused ning kasutada kogu liidus täielikult ära nn neljandast tööstusrevolutsioonist (Industry 4.0) tulenevaid eeliseid.
The 700 MHz frequency band represents an opportunity for globally harmonised and coordinated spectrum for wireless broadband that offers economies of scale.
700 MHz sagedusala on võimalus luua traadita lairibaühenduse jaoks ülemaailmselt ühtlustud ja kooskõlastatud sagedusala, mis võimaldab mastaabisäästu.
It should allow new innovative digital services to be developed in urban and in rural or remote areas, such as eHealth and mHealth, supported by mobile phones, patient-monitoring devices and other wireless devices, as well as smart energy grids.
See peaks võimaldama töötada linna-, maa- ja äärepoolseimates piirkondades välja selliseid uusi innovatiivseid digitaalseid teenuseid nagu e-tervise ja m-tervise mobiilirakendused, seadmed patsiendi jälgimiseks ja muud traadita seadmed ning tarkvõrgud.
In its resolution of 19 January 2016 entitled ‘Towards a Digital Single Market Act’, the European Parliament reminded the Member States of their commitment to reach full deployment of at least minimum target speeds of 30 Mbps by 2020, highlighted that radio spectrum is a critical resource for the internal market for wireless broadband communications, as well as broadcasting, and is essential for the future competitiveness of the Union and called as a priority for a harmonised and pro-competitive framework for spectrum allocation and for effective spectrum management.
Oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks tuletas Euroopa Parlament liikmesriikidele meelde kohustust saavutada aastaks 2020 kõikjal vähemalt sihtkiirus 30 Mbit/s, toonitas, et raadiospekter on traadita lairibaühenduse ja ringhäälingu siseturu jaoks äärmiselt tähtis ressurss, mis on liidu tulevase konkurentsivõime seisukohast ülioluline, ning kutsus eelkõige keskenduma sagedusalade jaotamise ja tõhusa haldamise ühtlustatud ja konkurentsisõbralikule raamistikule.
Spectrum is a public good.
Raadiospekter on avalik hüve.
It is, in the 470-790 MHz frequency band, a valuable asset for the cost-efficient deployment of wireless networks with universal indoor and outdoor coverage.
470–790 MHz sagedusalas on see väärtuslik vahend nii sise- kui ka välitingimustes üldkättesaadava traadita sidevõrgu kulutõhusaks sisseseadmiseks.
That spectrum is currently used across the Union for digital terrestrial television (‘DTT’) and wireless audio PMSE.
Seda raadiospektrit kasutatakse praegu kogu liidus maapealse digitaaltelevisiooni ja traadita audio-PMSE tarbeks.
It is thus a prerequisite for access to and dissemination of cultural content and of information and ideas.
See on kultuurisisule, teabele ja ideedele juurdepääsu tagamise ning nende levitamise oluline eeltingimus.
It supports, in parallel to new forms of distribution, the development of the media, and of the creative, cultural and research sectors, which rely extensively on it for the wireless provision of content to end users.
See toetab paralleelselt uute levitamisvormidega meedia ning loome-, kultuuri- ja teadusvaldkonna arengut, kuna nende infosisu traadita edastamiseks lõppkasutajatele kasutatakse laialdaselt just nimetatud raadiospektrit.
The assignment of the 700 MHz frequency band should be structured in a way that facilitates competition and should be carried out in a manner that does not undermine existing competition.
700 MHz sagedusala eraldamine tuleks struktureerida konkurentsi soodustaval viisil ning see peaks toimuma olemasolevat konkurentsi kahjustamata.
For Region 1, which includes the Union, the International Telecommunication Union's Radio Regulations, adopted by the World Radiocommunication Conference in 2015, provide for the allocation of the 700 MHz frequency band to the broadcasting and mobile (except aeronautical mobile) services on a co-primary basis.
regiooni puhul, mis hõlmab liitu, eraldati 700 MHz sagedusala 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil vastu võetud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadega ringhäälingu- ja mobiilsideteenuste (v.a liikuva lennuside teenistuse) jaoks kaasprimaarsel põhimõttel.
The 470-694 MHz (‘sub-700 MHz’) frequency band remains exclusively allocated to the broadcasting services on a primary basis and to wireless audio PMSE use on a secondary basis.
470–694 MHz (edaspidi „alla 700 MHz“) sagedusala eraldatakse jätkuvalt primaarsel alusel üksnes ringhäälinguteenuste ja sekundaarsel alusel traadita audio-PMSE tarbeks.
Rapidly growing wireless broadband traffic and the increasing economic, industrial and social importance of the digital economy make enhanced wireless network capacity a necessity.
Traadita lairibavõrgu liikluse kiire kasv ning digitaalmajanduse järjest suurem majanduslik, tööstusalane ja sotsiaalne tähtsus eeldab traadita sidevõrkude läbilaskevõime suurendamist.
Spectrum in the 700 MHz frequency band provides both additional capacity and universal coverage, in particular for the economically challenging rural, mountainous and insular areas as well as other remote areas, predetermined in accordance with areas that are a national priority, including along major terrestrial transport paths, and for indoor use and for wide-range machine-type communications.
Raadiospektri 700 MHz sagedusala pakub nii täiendavat läbilaskevõimet kui ka üleüldist kättesaadavust, eelkõige majanduslikult keerukates maa-, mägistes ja saarepiirkondades ning mujal äärealadel, eelnevalt kindlaks määratud riiklikult prioriteetsetel aladel, sealhulgas peamistel maapealsetel transporditeedel, sisetingimustes kasutamiseks ja mitmesuguses masinatevahelises sides.
In that context, coherent and coordinated measures for high-quality terrestrial wireless coverage across the Union, building on best national practices for operators' licence obligations, should aim to meet the RSPP objective that all citizens throughout the Union should have access both indoors and outdoors, to the fastest broadband speeds of not less than 30 Mbps by 2020, and should aim to achieve an ambitious vision for a gigabit society in the Union.
Selles kontekstis peaksid kvaliteetse maapealse traadita võrguühenduse kogu liidus kättesaadavaks tegemiseks võetavad ühtsed ja kooskõlastatud meetmed, mis tuginevad operaatorite sagedusloast tulenevate kohustuste puhul parimatele riiklikele tavadele, püüdma täita raadiospektripoliitika programmi eesmärki, mille kohaselt peaks 2020. aastaks olema kõigile kodanikele kogu liidus nii sise- kui ka välistingimustes kättesaadav kiireim lairibaühendus, mis on vähemalt 30 Mbit/s, ning püüdma viia liidus ellu ambitsioonikat gigabitiühiskonna visiooni.
Such measures will promote innovative digital services and ensure long-term socioeconomic benefits.
Selliste meetmetega edendatakse innovaatilisi digitaalteenuseid ja tagatakse pikaajaline sotsiaal-majanduslik kasu.
will have a major impact not only on the digital sector, but on economies as a whole.
5G-tehnoloogia ei avalda suurt mõju mitte üksnes digitaalvaldkonnale, vaid kogu majandusele tervikuna.
Especially against the backdrop of the slow deployment of 4G and corresponding services, the successful launch of 5G in the Union will be crucial for economic development and for the competitiveness and productivity of the Union's economy.
Eelkõige 4G-tehnoloogia ja vastavate teenuste aeglast kasutuselevõttu arvestades on 5G-tehnoloogia edukas kasutuselevõtt liidu majanduse arengu ja tootlikkuse ja konkurentsivõime jaoks hädavajalik.
The Union therefore needs to take the lead by securing enough spectrum for the successful launch and development of 5G.
Seepärast on liidul vaja asuda juhtpositsioonile ja tagada 5G-tehnoloogia edukaks kasutuselevõtuks ja arendamiseks piisav raadiospekter.
In addition, when authorising the use of the 700 MHz frequency band, Member States should take account of the opportunity to ensure that mobile virtual network operators are able to increase their geographical coverage.
Peale selle peaksid liikmesriigid 700 MHz sagedusala kasutamiseks loa andmisel arvestama võimalust tagada, et virtuaalse mobiilivõrgu operaatoritel oleks võimalik suurendada oma geograafilist leviala.
Where a Member State so requests, the Commission should, where feasible, facilitate the option of jointly organised auctions, thus contributing to pan-European structures.
Liikmesriigi taotluse korral peaks komisjon soodustama ühisoksjonite korraldamist, kui see on teostatav, toetades nõnda üleeuroopaliste struktuuride loomist.
Spectrum-sharing within a common frequency band between bidirectional wireless broadband use for wide-area use (uplink and downlink), on the one hand, and unidirectional television broadcasting or wireless audio PMSE use, on the other, is technically problematic where their coverage areas overlap or are close.
Raadiospektri ühe sagedusala sisene jagamine ühest küljest kahesuunalise traadita lairibaühenduse laial alal põhineva kasutuse (üles- ja allalink) ja teisest küljest ühesuunalise teleringhäälingu või traadita audio-PMSE kasutuse vahel on tehniliselt probleemne, kui nende levialad kattuvad või on lähestikku.
This means that repurposing the 700 MHz frequency band for bidirectional terrestrial wireless broadband electronic communications services would deprive DTT and wireless audio PMSE users of part of their spectrum resources.
See tähendab, et 700 MHz sagedusala eraldamine kahesuunalise maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenustele piiraks maapealse digitaaltelevisiooni ja traadita audio-PMSE kasutajate raadiospektrit.
The DTT and PMSE sectors therefore need long-term regulatory predictability with regard to the availability of sufficient spectrum, so that they can safeguard the sustainable provision and development of their services, in particular free-to-view television, while ensuring an appropriate environment for investments, so that Union and national audiovisual policy objectives such as social cohesion, media pluralism and cultural diversity are met.
Maapealne digitaaltelevisioon ja PMSE vajavad seega piisava raadiospektri kättesaadavuse pikaajalist õiguslikku prognoositavust, et nad saaksid kindlustada oma teenuste jätkusuutliku osutamise ja arendamise, eelkõige tasuta telekanalite puhul, ning ühtlasi sobiva investeerimiskeskkonna tagamist selliselt, et nad saaksid tagada liidu ja liikmesriikide audiovisuaalpoliitika eesmärkide (sotsiaalne ühtekuuluvus, meedia paljusus ja kultuuriline mitmekesisus) täitmise.
It is possible that measures will be needed at Union and national level to ensure additional spectrum resource for wireless audio PMSE use outside the 470-790 MHz frequency band.
Võib juhtuda, et traadita audio-PMSE täiendava raadiospektri tagamiseks väljaspool 470–790 MHz sagedusala on vaja liidu ja liikmesriigi tasandi meetmeid.
In his report to the Commission, Pascal Lamy, the Chairman of the high-level group on the future use of the UHF band (470-790 MHz), recommended that the 700 MHz frequency band be made available for wireless broadband by 2020 (+/- two years).
Oma aruandes komisjonile soovitas UHF-sagedusala (470–790 MHz) edasist kasutamist uuriva kõrgetasemelise töörühma juht Pascal Lamy, et 700 MHz sagedusala tuleks traadita lairibaühendusele kättesaadavaks teha 2020. aastaks (+/– kaks aastat).
Such a release would help achieve the goal of long-term regulatory predictability for DTT by making the sub-700 MHz frequency band available until 2030, although this would have to be reviewed by 2025.
Sagedusala vabastamine aitaks jõuda pikaajalise õigusliku prognoositavuse eesmärgini seoses maapealse digitaaltelevisiooni juurdepääsuga alla 700 MHz sagedusalale kuni 2030. aastani, ehkki hiljemalt 2025. aastal tuleks see läbi vaadata.
The Radio Spectrum Policy Group recommended in its opinion on a long-term strategy on the future use of the UHF band (470-790 MHz) in the European Union of 19 February 2015 that a coordinated approach be adopted across the Union to make the 700 MHz frequency band available for effective use for wireless broadband electronic communications services by the end of 2020, noting that Member States are able to decide on the basis of duly justified reasons to delay the availability of the band for up to two years.
Raadiospektripoliitika töörühm soovitas oma 19. veebruari 2015. aasta arvamuses UHF-sagedusala (470–790 MHz) edasise kasutamise pikaajalise strateegia kohta liidus võtta kogu liidus vastu kooskõlastatud lähenemisviis, et teha 700 MHz sagedusala hiljemalt 2020. aasta lõpuks traadita elektroonilise lairibaside teenuste tulemuslikuks osutamiseks kättesaadavaks, märkides, et liikmesriikidel peaks olema võimalik sagedusala kättesaadavaks tegemist piisavalt põhjendatud juhul kuni kahe aasta võrra edasi lükata.
In addition, the availability of the sub-700 MHz frequency band for the provision of broadcasting services should be ensured until 2030.
Lisaks tuleks alla 700 MHz sagedusala kättesaadavus ringhäälinguteenuste osutamiseks tagada kuni 2030. aastani.
Some Member States have already launched or completed a national process to authorise the use of the 700 MHz frequency band for bidirectional terrestrial wireless broadband electronic communications services.
Mõned liikmesriigid on juba algatanud või lõpetanud siseriikliku menetluse, et lubada 700 MHz sagedusala kasutamist kahesuunalise maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks.
A coordinated approach is needed with regard to the future use of the 700 MHz frequency band, which should also provide regulatory predictability, balance Member State diversity with digital single market objectives and promote European leadership with regard to international technology developments.
Sellega seoses on kooskõlastatud lähenemisviisi 700 MHz sagedusala edasiseks kasutamiseks, mis peaks võimaldama ka õiguslikku prognoositavust, pakkuma tasakaalu liikmesriikide mitmekesisuse ja ühtse digitaalse turu eesmärkide vahel ning edendama Euroopa juhtpositsiooni rahvusvahelises tehnoloogiaarenduses.
In that context, Member States should be required to repurpose the 700 MHz frequency band in a timely manner in accordance with Union and national law.
Seoses sellega tuleks nõuda, et liikmesriigid eraldaksid 700 MHz sagedusala õigeaegselt ning kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega.
The reasons for such a delay should be limited to unresolved cross-border coordination issues resulting in harmful interferences, the need to ensure, and the complexity of ensuring, the technical migration of a large amount of the population to advanced broadcasting standards, the financial costs of transition exceeding the expected revenue generated by award procedures and force majeure.
Juhul kui liikmesriigid otsustavad 700 MHz sagedusala kasutamise lubamise edasi lükata, peaksid nad sellest teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama edasilükkamise piisavad põhjendused oma riiklikes tegevuskavades.
Member States should take all necessary steps to minimise resulting harmful interference in the affected Member States.
Kõnealused liikmesriigid ja liikmesriigid, keda edasilükkamine mõjutab, peaksid tegema koostööd, et kooskõlastada 700 MHz sagedusala vabastamine, ning lisama kooskõlastamist kajastava teabe oma riiklikesse tegevuskavadesse.
In the event that Member States delay allowing the use of the 700 MHz frequency band, they should inform the other Member States and the Commission accordingly and include the duly justified reasons therefor in their national roadmaps.
700 MHz sagedusala muude rakenduste jaoks kasutamine kolmandates riikides, nagu on lubatud rahvusvaheliste lepingutega, või liikmesriigi territooriumil, mida liikmesriigi ametiasutused ei suuda tulemuslikult kontrollida, võib mõnes liikmesriigis piirata 700 MHz sagedusala kasutamist maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste jaoks.
Such Member States and any Member States affected by the delay should cooperate with a view to coordinating the process of releasing the 700 MHz frequency band and should include information on such coordination in their national roadmaps.
See takistaks neil järgida liidu tasandil kehtestatud ühist ajakava.