natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sectoral reference documents developed by the Commission in accordance with Regulation (EC) No 1221/2009 are necessary to help organisations in a given sector better focus on the most important aspects of their environmental management and facilitate the evaluation, reporting and improvement of an organisations' environmental performance.
Komisjoni poolt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009 välja töötatud sektoripõhised võrdlusdokumendid on vajalikud selleks, et aidata konkreetse sektori organisatsioonidel keskenduda paremini kõige tähtsamatele keskkonnajuhtimise aspektidele ning lihtsustada organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkuse [Termin on muutunud.
They include best environmental management practice, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems that permit the identification of environmental performance levels in those sectors.
Uus termin „keskkonnatoime“] hindamist ja parandamist ning sellekohaste aruannete koostamist.
The best environmental management practices presented in the Annex of this decision address key environmental issues identified for the food and beverage manufacturing sector.
Võrdlusdokumendid hõlmavad parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, mis võimaldavad kindlaks määrata asjaomaste sektorite keskkonnatoime tasemed.
They should also foster a more circular economy by identifying concrete actions to improve waste management, to stimulate the use of by-products and to prevent food waste.
Käesoleva otsuse lisas esitatud parimates keskkonnajuhtimise tavades käsitletakse peamisi keskkonnaküsimusi toiduaine- ja joogitootmissektoris.
Meeting the benchmarks of excellence identified in the sectoral reference document is not mandatory for EMAS-registered organisations since EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Nende tavade abil peaks olema võimalik soodustada ka ringmajandust, määrates kindlaks konkreetsed meetmed jäätmekäitluse tõhustamiseks, kõrvaltoodete kasutamise edendamiseks ning toidujäätmete vältimiseks.
Regulation (EC) No 1221/2009 requires EMAS registered organisation to take sectoral reference documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in the environmental statement prepared in accordance with Annex IV of Regulation (EC) No 1221/2009.
Sektori võrdlusdokumendis kindlaks määratud tipptaseme võrdlusalustest kinnipidamine ei ole EMASis registreeritud organisatsioonidele kohustuslik, sest EMASi kohaselt hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad need võrdlusalused kulude ja kasu seisukohast on.
The food and beverage manufacturing sector addressed in the Annex of this Decision was identified as a priority sector for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents in the Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) [2]
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab EMASis registreeritud organisatsioon keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja kõnealuse määruse IV lisa kohaselt koostatud keskkonnaaruandes keskkonnatoime hindamisel võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established pursuant to Article 49 of Regulation (EC) No 1221/2009,
Komisjoni teatises, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatavat töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid, [2] nimetati käesoleva otsuse lisas käsitletud toiduaine- ja joogitootmissektor prioriteetseks sektoriks, mille jaoks tuleb kõnealused võrdlusdokumendid vastu võtta.
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel loodud komitee arvamusega,
The sectoral reference document on best environmental management practice, sector environmental performance indicators, and benchmarks of excellence for the food and beverage manufacturing sector is set out in the Annex.
Artikkel 1
Article 2
Lisas on esitatud toidu- ja joogitööstuse parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument.
EMAS-registered organisations in the food and beverage manufacturing sector shall take the sectoral reference document referred to in Article 1 into account and shall therefore:
Artikkel 2
use relevant elements of the sectoral reference document when developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews,
EMASis registreeritud toiduaine- ja joogitootmissektori organisatsioonid võtavad artiklis 1 osutatud sektoripõhist võrdlusdokumenti arvesse ning peavad sellest tulenevalt:
use the relevant sector-specific environmental performance indicators described in the sectoral reference document to report on performance related to the more specific environmental aspects identified by an organisation in its environmental statement,
kasutama võrdlusdokumendi asjakohaseid osi oma keskkonnajuhtimissüsteemi arendamisel ja rakendamisel keskkonnaalase tegevuse läbivaatamise raames;
mention in their environmental statement how the relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence have been taken into account to assess the environmental performance of the organisation and the factors related to that performance.
kasutama sektoripõhises võrdlusdokumendis kirjeldatud asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid aruande esitamisel organisatsiooni keskkonnaaruandes kindlaks määratud konkreetsemate keskkonnaaspektidega seotud keskkonnatoime kohta;
Article 3
märkima oma keskkonnaaruandes, kuidas on organisatsiooni keskkonnatoime ja sellega seotud tegurite hindamisel arvesse võetud asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid.
This Decision shall enter into force on the ninetieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Artikkel 3
Done at Brussels, 28 August 2017.
Käesolev otsus jõustub üheksakümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
For the Commission
Brüssel, 28. august 2017
OJ L 342, 22.12.2009, p. 1.
president
OJ C 358, 8.12.2011, p. 2.
ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.
ANNEX
ELT C 358, 8.12.2011, lk 2.
TABLE OF CONTENTS
LISA
INTRODUCTION
SISUKORD
SCOPE
SISSEJUHATUS
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURING SECTOR
KOHALDAMISALA
Best environmental management practices for the whole food and beverage manufacturing sector
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISE TAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED TOIDUAINE- JA JOOGITOOTMISSEKTORIS
Performing an environmental sustainability assessment of products and/or operations
Parimad keskkonnajuhtimise tavad kogu toiduaine- ja joogitootmissektoris
Sustainable supply chain management
Toodete ja/või toimingute keskkonnasäästlikkuse hindamine
Improving or selecting packaging to minimise the environmental impact
Tarneahela jätkusuutlik juhtimine
Environmentally friendly cleaning operations
Pakkematerjalide parendamine või valimine keskkonnamõju minimeerimiseks
Improving transport and distribution operations
Keskkonnahoidlikud puhastustoimingud
Improving freezing and refrigeration
Transpordi- ja jaotustoimingute tõhustamine
Deploying energy management and improving energy efficiency throughout all operations
Külmutamise ja sügavkülmutamise tõhustamine
Integrating renewable energy in the manufacturing processes
Energiajuhtimise rakendamine ja energiatõhususe parandamine kõigi toimingute puhul
Avoiding food waste in manufacturing operations
Taastuvenergia lõimimine tootmisprotsessidesse
Taking into account the Reference Document on Best Available Techniques in the Food, Drink and Milk Industries (FDM BREF)
Toidujäätmete vältimine tootmistegevuses
Best environmental management practices in the processing of coffee
Toiduaine-, joogi- ja piimatööstuse parimaid võimalikke tehnikaid käsitleva viitedokumendi (FDM BREF) arvessevõtmine
Reduction of energy use through the adoption of green coffee preheating in batch coffee roasting
Parimad keskkonnajuhtimise tavad kohvi töötlemises
Best environmental management practices in the manufacture of olive oil
Energiakasutuse vähendamine rohelise kohvi eelsoojendamise teel kohvipartii röstimisel
Minimising water consumption in olive oil separation
Parimad keskkonnajuhtimise tavad oliiviõli tootmises
Reduced washing of olives upon reception
Veetarbimise vähendamine oliiviõli eraldamisel
Best environmental management practices in the manufacture of soft drinks
Oliivide vähendatud pesemine vastuvõtmisel
Use of blowers in the drying stage of bottles/packaging
Parimad keskkonnajuhtimise tavad karastusjookide tootmises
Best environmental management practices in the manufacture of beer
Puhurite kasutamine pudelite/pakendite kuivatamise faasis
Reducing energy use in wort boiling
Parimad keskkonnajuhtimise tavad õlle tootmises
Moving from batch to continuous fermentation systems
Energiakasutuse vähendamine virde keetmisel
recovery in beer production
Üleminek partiide kaupa fermenteerimiselt pidevfermenteerimissüsteemidele
Best environmental management practices in the production of meat and poultry meat products
taaskasutamine õlle tootmisel
High-pressure processing for decontamination of meat
Parimad keskkonnajuhtimise tavad liha- ja linnulihatoodete tootmises
Best environmental management practices in the manufacture of fruit juice
Kõrgrõhutöötlus liha saastest puhastamiseks
Value-added use of fruit residues
Parimad keskkonnajuhtimise tavad puuviljamahla tootmises
Best environmental management practices in cheese making operations
Puuviljajääkide lisandväärtust tekitav kasutamine
Recovery of whey
Parimad keskkonnajuhtimise tavad juustu valmistamisel
Best environmental management practices in manufacture of bread, biscuits and cakes
Vadaku taaskasutus
Unsold bread waste reduction schemes
Parimad keskkonnajuhtimise tavad leiva, küpsiste ja kookide tootmises
Minimising energy consumption for baking
Müümata jäänud leiva jääkide vähendamise kavad
Best environmental management practices in manufacture of wine
Küpsetamise energiatarbimise vähendamine
Reducing water use, organic waste generation and energy use in the winery
Parimad keskkonnajuhtimise tavad veini tootmises
RECOMMENDED SECTOR-SPECIFIC KEY ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS
Veekasutuse, orgaaniliste jäätmete tootmise ja energiakasutuse vähendamine veinitehases
This sectoral reference document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report [1] (‘Best Practice Report’) developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
SEKTORIPÕHISED SOOVITUSLIKUD KESKKONNATOIME VÕTMENÄITAJAD
Relevant legal background
Käesolev sektori võrdlusdokument (SVD) põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel [1] (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille koostas Tulevikutehnoloogiate Instituut, üks Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) seitsmest instituudist.
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [2].
Asjaomane õiguslik taust
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [3],Regulation (EC) No 1221/2009.
Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), kus organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 [2].
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Seejärel on see kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 [3];määrusega (EÜ) nr 1221/2009.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonnatingimusi pidevalt parandada.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the food and beverage manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Selle raames pakutakse käesolevas sektori võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid toiduaine- ja joogitootmissektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimatele tavadele.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kes kasutas sidusrühmade ettepanekuid.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis JRC, arutas läbi ja leppis lõpuks kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimise tavad, sektorite keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused; nende võrdlusaluste eesmärk oli eelkõige iseloomustada sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Sektori võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnatoimet parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Käesolev võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kaaluvad EMASis registreerimist tulevikus, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimise tavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the food and beverage manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki toiduaine- ja joogitootmissektoris tegutsevaid organisatsioone ja osalejaid nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate keskkonnajuhtimise tavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta oma keskkonnatoime mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations
Kuidas peaksid EMASi liikmeks registreeritud organisatsioonid sektori võrdlusdokumente arvesse võtma?
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumente arvesse kahel tasandil.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
organisatsioonid peaksid oma keskkonnaalaste eesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi sobivaid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega.
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators [4] to use for their reporting of environmental performance.
keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate valimisel peaksid organisatsioonid arvesse võtma sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid [4].
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Kui nad valivad aruandluseks näitajate kogumit, peaksid nad arvestama asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust seoses organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need hõlmavad keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspekte;
When reporting on environmental performance and on the other factors regarding environmental performance the organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence, have been taken into account.
keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet puudutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Nad peaksid kirjeldama, kuidas kasutati asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Siiski ei ole parimate keskkonnajuhtimise tavade rakendamine või kindlaks määratud tipptaseme võrdlusaluste täitmine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu jääb võrdlusaluste teostatavus ja parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast organisatsioonide endi hinnata.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimise tavade vajalikkust ja kohaldatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Sektori võrdlusdokumentide elemente (näitajaid, parimaid keskkonnajuhtimise tavasid või tipptaseme võrdlusaluseid), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaksmääratud oluliste keskkonnaaspektide mõttes vajalikuks, ei pea keskkonnaaruandes esitama ega kirjeldama.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Iga kord, kui organisatsioon kavatseb oma keskkonnatoimet parandada (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada mõtteid selle kohta, mis küsimused sammsammulisel lähenemisel järgmisena käsile võtta.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
EMASi keskkonnatõendajad kontrollivad, kas ja kuidas võttis organisatsioon oma keskkonnaaruande koostamisel arvesse võrdlusdokumenti (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud keskkonnatõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, küll aga tõendeid selle kohta, kuidas sektori võrdlusdokumenti kasutati suunisena, et määrata näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Võttes arvesse EMASi ja sektori võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks organisatsioonidele panna ebaproportsionaalset koormust selliste tõendite esitamiseks.