natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on risk mitigating and reinforced biosecurity measures and early detection systems in relation to the risks posed by wild birds for the transmission of highly pathogenic avian influenza viruses to poultry
mis käsitleb riskimaandamis- ja bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses ohuga, et metslindudelt võib kõrge patogeensusega linnugripiviirus levida kodulindudele
(notified under document C(2017) 765)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 765 all)
Having regard to Council Directive 89/662/EEC of 11 December 1989 concerning veterinary checks in intra-Community trade with a view to the completion of the internal market [1], and in particular Article 9(4) thereof,
võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, [1] eelkõige selle artikli 9 lõiget 4,
Having regard to Council Directive 90/425/EEC of 26 June 1990 concerning veterinary and zootechnical checks applicable in intra-Community trade in certain live animals and products with a view to the completion of the internal market [2], and in particular Article 10(4) thereof,
võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, [2] eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,
Having regard to Council Directive 2005/94/EC of 20 December 2005 on Community measures for the control avian influenza and repealing Directive 92/40/EEC [3], and in particular Article 63(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, [3] eelkõige selle artikli 63 lõiget 3,
Avian influenza is an infectious viral disease in birds, including poultry.
Lindude gripp ehk linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud.
The low pathogenic form generally only causes mild symptoms, while the highly pathogenic form results in very high mortality rates in most poultry species.
Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, samas põhjustab kõrge patogeensusega vorm enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust.
Directive 2005/94/EC sets out the minimum control measures to be applied in the event of an outbreak of that disease in poultry or other captive birds and also provides for certain preventive measures relating to the surveillance and the early detection of avian influenza.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes ja teatavad ennetusmeetmed linnugripi seire ja varase avastamise jaoks.
Directive 2005/94/EC also provides that detailed rules, required by the epidemiological situation, to supplement the minimum control measures laid down in that Directive, may be adopted by the Commission.
Direktiiviga 2005/94/EÜ on samuti ette nähtud, et komisjon võib vastu võtta kõnealuses direktiivis sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid täiendavad epidemioloogilisest olukorrast tingitud üksikasjalikud eeskirjad.
Wild birds, in particular wild migratory water birds, are known to be the natural host for avian influenza viruses of low pathogenicity which they carry, usually without showing signs of that disease, during their seasonal migratory movements.
Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on madala patogeensusega linnugripi looduslikud peremeesorganismid, kes kannavad hooajalise rändeliikumise ajal viirust edasi ilma, et see neil avalduks.
However, since mid-2005, evidence has established that a highly pathogenic avian influenza (HPAI) virus strain of subtype H5N1 is able to infect wild birds and be spread by them over long distances [4].
Alates 2005. aasta keskpaigast on siiski tõendeid, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 võib nakatada metslinde ja nende kaudu pikkade vahemaade taha levida [4].
The presence of avian influenza viruses in wild birds poses a continuing threat for the direct and indirect introduction of these viruses into holdings where poultry or other captive birds are kept with the risk of the subsequent spread of the virus from an infected holding to other holdings.
Linnugripiviiruste esinemine metslindude seas põhjustab jätkuvalt ohtu, et kõnealused viirused levivad otse või kaudselt linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus levib seejärel nakatunud lindudega ettevõttest muudesse ettevõtetesse.
Commission Decision 2005/734/EC [5] was adopted following the introduction of the HPAI virus of the H5N1 subtype from South East Asia to Europe by the westward spread of the virus during 2005 in order to reinforce the control measures already laid in Union legislation, in particular in view of the risks posed by the unprecedented intercontinental spread of that HPAI virus by wild birds.
Komisjoni otsus 2005/734/EÜ [5] võeti vastu pärast kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 jõudmist Kagu-Aasiast Euroopasse viiruse läänesuunalise leviku tulemusena 2005. aastal; otsuse eesmärk oli tugevdada liidu õigusaktidega juba ettenähtud tõrjemeetmeid, eelkõige pidades silmas kõrge patogeensusega linnugripiviiruse pretsedenditust mandritevahelisest levikust tulenevat riski.
Decision 2005/734/EC provides for biosecurity and additional risk mitigation measures to reduce the risk of transmission of the HPAI H5N1 virus from wild birds to poultry and other captive birds by preventing direct and indirect contacts between these populations.
Otsusega 2005/734/EÜ nähti ette bioohutusmeetmed ja täiendavad riskimaandamismeetmed, et vähendada kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja muudele tehistingimustes peetavatele lindudele, tõkestades nende linnupopulatsioonide vahelisi otseseid ja kaudseid kontakte.
Decision 2005/734/EC requires Member States to identify the areas of their territory that are at particular risk for the introduction of the HPAI H5N1 virus into holdings where poultry and other captive birds are present, taking into account the epidemiological situation and specific risk factors.
Otsuse 2005/734/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid epidemioloogilist olukorda ja konkreetseid riskitegureid arvesse võttes oma territooriumil kindlaks määrama need piirkonnad, kus on suurim oht, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 levib linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde.
Member States are required to apply certain risk mitigation measures in those high risk areas, for example ensure that poultry concerned are confined indoors.
Liikmesriigid on kohustatud rakendama kõnealustes kõrge riskiga piirkondades teatavaid riskimaandamismeetmeid, näiteks tagama, et asjaomaseid kodulinde peetakse sisetingimustes.
Member States are also required to ensure that owners are made more aware of the risks of transmission and of the necessity that biosecurity measures be applied on their holdings.
Samuti peavad liikmesriigid tagama, et ettevõtete omanikud on teadlikumad haiguse levikuga seotud ohtudest ja ettevõtetes bioohutusmeetmete kohaldamise vajadusest.
Furthermore, Decision 2005/734/EC requires that Member States introduce early detection systems that are aimed at a rapid reporting of any sign of avian influenza in poultry flocks by the owners to the competent veterinary authority which should take into account specific parameters and slight changes in production data.
Lisaks tuleb otsuse 2005/734/EÜ kohaselt liikmesriikides kasutusele võtta varase avastamise süsteemid, mille abil omanikud teatavad pädevale veterinaarasutusele kiiresti kõigist linnugripi levikule viitavatest tunnustest linnukarjas; selliste süsteemide puhul tuleks arvesse võtta konkreetseid parameetreid ja väikesi muudatusi tootmist käsitlevates andmetes
Commission Decision 2010/367/EU [6] lays down guidelines for the mandatory implementation by Member States of surveillance programmes for avian influenza in poultry and wild birds including sampling and laboratory testing requirements.
Komisjoni otsusega 2010/367/EL [6] kehtestati suunised kodu- ja metslindude puhul korraldatavate linnugripi seireprogrammide kohustuslikuks rakendamiseks liikmesriikides, sealhulgas proovide võtmise ja laboriuuringute nõuded.
It also provides for the competent authorities to be notified without delay of any abnormal mortality or significant disease or mortality in wild birds and in particular in wild migratory water birds.
Samuti nähakse otsusega ette, et pädevatele asutustele tuleb viivitamata teatada metslindude ja eelkõige ränd-veelindude ebatavalisest suremusest või nende olulisest haigestumisest või suremusest.
During the latter part of 2014 and early part of 2015, the HPAI H5N8 virus was introduced into the Union by wild birds.
2014. aasta lõpus ja 2015. aasta algul jõudis metslindude kaudu liitu kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N8.
It caused very low mortality in wild birds, but led to serious outbreaks in poultry or other captive birds in several Member States.
Selle puhul oli metslindude suremus väga väike, kuid mitmes liikmesriigis tekkisid tõsised haiguspuhangud kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude seas.
Since the end of October 2016, a very closely related HPAI H5N8 virus strain has been detected in wild migratory birds, mainly found dead, in 20 Member States, namely in Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Croatia, Italy, Hungary, the Netherlands, Austria, Poland, Romania, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden and the United Kingdom, as well as in nearby third countries such as Switzerland, Serbia and Ukraine.
Alates 2016. aasta oktoobri lõpust on avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirusele H5N8 väga lähedase viirustüve esinemine enamasti surnuna leitud rändlindude seas 20 liikmesriigis, nimelt Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Iirimaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Horvaatias, Itaalias, Ungaris, Madalmaades, Austrias, Poolas, Rumeenias, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis ning sellistes lähedalasuvates kolmandates riikides nagu Šveits, Serbia ja Ukraina.
The majority of outbreaks were confirmed in France, Hungary and Bulgaria in certain areas with a high number of holdings keeping ducks and geese.
Haiguspuhangud avastati peamiselt Prantsusmaa, Ungari ja Bulgaaria teatavates piirkondades, kus paljudes linnukasvatusettevõtetes peetakse parte ja hanesid.
Movements of migratory birds continue and Member States' ongoing surveillance activities continue to detect the HPAI H5N8 virus in wild birds.
Rändlindude liikumine jätkub ja liikmesriikide käimasoleva seire tulemusel avastatakse metslindude seas endiselt kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N8 esinemist.
The virus will, therefore, remain a threat for poultry and other captive birds in the Union for the coming months and most likely during further seasonal movements of migratory birds with the risk of further virus transmission between holdings in certain high risk settings.
Seega ohustab viirus ka lähikuudel ja tõenäoliselt rändlindude edaspidiste hooajaliste liikumiste vältel liidu kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus võib levida teatavate suure riskiga piirkondades asuvate linnukasvatusettevõtete vahel.
However, in view of the current HPAI H5N8 epidemic, the EFSA was requested to provide an urgent assessment of the epidemiological situation and preliminary scientific advice on the suitability of the protective measures laid down at Union level that are in place in relation to the risks posed by wild birds infected with HPAI H5N8.
Kõnealustes ettevõtetes peaks bioohutusmeetmete kohaldamine olema tavapärane praktika ning suurenenud riski perioodil tuleks selliseid meetmeid rangemaks muuta.
On 20 December 2016, the Animal Health and Welfare Panel of the EFSA published the statement: ‘Urgent request on avian influenza’ [7] confirming that the strict implementation of biosecurity and risk mitigation measures are the most important means to prevent the transmission of HPAI viruses, of both H5 and H7 subtypes, either directly or indirectly from wild birds into holdings keeping poultry and captive birds.
EFSA järeldas samuti, et metslindude passiivne seire on kõige tõhusam viis metslindude seas kõrge patogeensusega linnugripiviiruste esinemise avastamiseks ning soovitas metslindudelt sihipäraselt proove võtta ja neid analüüsida, et nii toetada otsuse 2010/367/EL II lisaga sätestatud teatavate metslinde käsitlevate sätete kohaldamist, milles on kehtestatud metslindude seas leviva linnugripiviiruse seireprogrammide rakendamise suunised.
Biosecurity on such holdings should be routine practice and be reinforced during periods of increased risk.
EFSA viitas ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) korraldatud hindamisele, [8] mille kohaselt ei ole maailmas seni teatatud inimeste nakatumisest praegu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübiga H5N8 ja et viiruse täiendavast kirjeldusest nähtub, et see levib endiselt peamiselt lindude seas, ilma et inimeste puhul oleks märgata spetsiifilist suurenenud nakatumise ohtu.
The EFSA further concluded that passive surveillance of wild birds is the most effective means for the early detection of the presence of HPAI viruses in wild birds and recommends targeting the sampling and testing of wild birds, thereby reinforcing certain provisions concerning wild birds set out in the guidelines on the implementation of the surveillance programmes for avian influenza in wild birds laid down in Annex II to Decision 2010/367/EU.
Kogemustest, mis liikmesriikide pädevad asutused on saanud otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmete rakendamise käigus, nähtub, et tuleb säilitada paindlikkus, mis on vajalik kõnealuste meetmete kohandamiseks konkreetse liikmesriigi epidemioloogilise olukorraga.
The EFSA further refers to the assessment [8] performed by the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) which states that to date, no human infections with the current HPAI H5N8 virus have ever been reported worldwide and that further virus characterisation shows that it is still essentially a bird virus without any specific increased affinity for humans.
Kõige ohustatumate linnupopulatsioonidega tegelemiseks ja käesolevas otsuses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks võtta teatavaid ennetusmeetmeid, mille sihtrühm on linnukasvatusettevõtted.
The experience gained by the competent authorities of the Member States in the implementation of the measures laid down in Decision 2005/734/EC show that flexibility should be maintained in order to be able to adapt those measures to the epidemiological situation in the individual Member State.
Otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmed tuleks seega läbi vaadata ja neid tuleks kohandada, võttes arvesse kodu- ja metslindude seas praeguseks välja kujunenud epidemioloogilist olukorda liikmesriikides, EFSA 20. detsembril 2016 tehtud avaldust linnugripi kohta ning liikmesriikide omandatud kogemusi kõnealuses otsuses sätestatud meetmete praktilise rakendamise alal.
In order to target the bird populations that are most at risk and to ensure the effectiveness of the measures laid down in this Decision, certain preventive measures should be targeted at holdings keeping poultry.
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed tuleb vajaduse korral läbi vaadata, võttes arvesse EFSA linnugrippi käsitleva teadusliku arvamuse lõpptulemust, mille koostamine lõpetatakse 2017. aasta septembris.
The measures laid down in Decision 2005/734/EC have been amended and prolonged several times and are applicable until 31 December 2017.
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,
In the interests of clarity of Union legislation, Decision 2005/734/EC should be repealed and replaced by this Decision.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
The measures laid down in this Decision are to be reviewed, if necessary, in the light of the final outcome of the EFSA's scientific opinion on avian influenza which is to be finalised in September 2017.
Artikkel 1
The measures laid down in this Decision should apply until 30 June 2018.
Reguleerimisese ja kohaldamisala
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed,
Käesolevas otsuses sätestatakse riskimaandamismeetmed ja varase avastamise süsteemid seoses metslindude põhjustatud ohuga kõrge patogeensusega linnugripi levimiseks linnukasvatusettevõtetesse ning meetmed, mille abil suurendatakse linnukasvatusettevõtete omanike teadlikkust sellistest riskidest ja vajadusest rakendada ettevõtetes bioohutusmeetmeid või neid rangemaks muuta.
Subject matter and scope
Käesoleva otsuse kohaldamisel kehtivad direktiivi 2005/94/EÜ artiklis 2 esitatud mõisted.
This Decision lays down risk mitigating measures and early detection systems in relation to the risks posed by wild birds for the introduction of the highly pathogenic avian influenza (HPAI) into holdings as well measures to raise awareness among owners of such risks and of the necessity to implement or reinforce biosecurity measures on their holdings.
Artikkel 3
Article 2
Kõrge patogeensusega linnugripiviiruste leviku suure riskiga piirkondade kindlaksmääramine
Definitions
Liikmesriigid määravad kindlaks ja vaatavad läbi oma territooriumi need osad, kus esineb eriti suur kõrge patogeensusega linnugripiviiruste linnukasvatusettevõtetesse leviku risk (edaspidi „suure riskiga piirkonnad“), ning ajavahemiku, mille jooksul kõnealune risk kestab, võttes arvesse järgimisi tegureid:
For the purposes of this Decision, the definitions set out in Article 2 of Directive 2005/94/EC shall apply.
epidemioloogiline olukord kõnealuse riigi territooriumil või naabruses asuva liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil, eelkõige seoses
Article 3
kõrge patogeensusega linnugripiviiruste avastamisega metslindude või nende väljaheidete analüüsi tulemusena;
Identification of high risk areas for the introduction of HPAI viruses
kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavates linnukasvatusettevõtetes esinevate kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega, mis on tõenäoliselt seotud punkti i kohaselt avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirustega;
Member States shall identify and review the areas of their territory that are at particular risk for the introduction of HPAI viruses into holdings (hereafter referred to as ‘high risk areas’) as well as the time period for which such risk persists, taking into account the following matters:
punktide i ja ii kohaste kõrge patogeensusega linnugripiviiruste varasemate leidudega ja kordushaiguspuhangute riskiga;
the epidemiological situation on their territory or on the territory of nearby Member States or third countries, in particular with respect to:
kõrge patogeensusega linnugripiviiruste linnukasvatusettevõtetesse leviku riskitegurid, eelkõige
the detection of HPAI viruses in wild birds or in faeces collected from them;
nende asukoht lindude rändeteekondadel, eriti kui linnud tulevad Aasia kesk- ja idaosast, Kaspia ja Musta mere piirkonnast, Lähis-Idast ning Aafrikast;
outbreaks of HPAI in holdings keeping poultry or other captive birds that are most likely related to the detections of HPAI viruses as referred to in (i);
linnukasvatusettevõtte kaugus märgaladest, tiikidest, soodest, järvedest või jõgedest, kuhu võivad koguneda rändlinnud, eelkõige haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvad linnud;
past detections of HPAI viruses as referred to in (i) and (ii) and the risk of reoccurrences;
linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus rändlindude ja eriti veelindude asustustihedus on suur;
the risk factors for the introduction of HPAI viruses into holdings, in particular with respect to:
kodulindude pidamine välitingimustes, kus metslindude ja kodulindude vahelisi kokkupuuteid ei ole võimalik piisaval määral tõkestada;
their location along migratory flyways of birds, in particular where the birds are coming from central and eastern Asia, the Caspian Sea, the Black Sea areas, the Middle East and Africa;
täiendavad riskitegurid kõrge patogeensusega linnugripiviiruste levimiseks linnukasvatusettevõtete sees ja nende vahel, eelkõige
the distance between the holding and wet areas, ponds, swamps, lakes or rivers where migratory birds, in particular those of the orders Anseriformes and Charadriiformes, may gather;
linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus selliste ettevõtete tihedus on suur;
the location of holdings in areas with a high density of migratory birds, particularly water birds;
kodulindude, sõidukite ja isikute suur liikumissagedus ettevõtte sees ja ühest ettevõttest teise ning sagedased muud ettevõtetevahelised otsesed ja kaudsed kontaktid;
poultry kept in open-air holdings, where contact between wild birds and poultry cannot be sufficiently prevented;
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste korraldatavad riskihindamised seoses metslindude kaudu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse olulisusega;
additional risk factors for the spread of HPAI viruses within holdings and between such holdings, in particular, where:
direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud seireprogrammide tulemused.
the location of the holding is in areas with a high density of holdings;
Artikkel 4
the intensity of movements of poultry, vehicles and persons within and from holdings and other direct and indirect contacts between holdings is high;
Riskimaandamismeetmed
risk assessments in relation to the relevance of the spread of HPAI viruses by wild birds carried out by the European Food Safety Authority's (EFSA) and by national and international risk assessment bodies;
Liikmesriigid võtavad oma territooriumi konkreetsest epidemioloogilisest olukorrast lähtudes vajalikuks ajavahemikuks asjakohaseid ja teostatavaid meetmeid, et vähendada suure riskiga piirkondades kõrge patogeensusega linnugripiviiruste metslindudelt kodulindudele edasikandumise riski.
the results of surveillance programmes carried out in accordance with Article 4 of Directive 2005/94/EC.
Lõikes 1 osutatud meetmed peavad olema suunatud esmajärjekorras metslindude (eelkõige ränd-veelinnud) ning kodulindude (eelkõige pardid ja haned) vahelise otsese või kaudse kontakti ärahoidmisele.
Article 4
Liikmesriigid keelavad kõrge riskiga piirkondades
Risk mitigation measures
kodulindude pidamise välitingimustes;
Depending on the specific epidemiological situation on their territory and for the time needed, Member States shall take appropriate and practicable measures to reduce the risk of the transmission of HPAI viruses from wild birds to poultry in high risk areas.
välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamise kodulindude jootmiseks;
The measures referred to in paragraph 1 shall be directed, in particular, at preventing wild birds, and in particular wild migratory water birds, from coming into direct or indirect contact with poultry, and in particular ducks and geese.
kodulindudele vee varumise metslindudele ligipääsetavatest pinnaveereservuaaridest;
Member States shall prohibit the following in the high risk areas:
kodulindude sööda säilitamise nii, et see ei ole kaitstud metslindude või muude loomade eest.
the keeping of poultry in the open air;
Täiendavate riskimaandamismeetmetena keelavad liikmesriigid
the use of outdoor water reservoirs for poultry;
kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomise turgudele, näitustele, väljapanekutele ja kultuurisündmustele;
the provision of water to poultry from surface water reservoirs that can be accessed by wild birds;
haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvate peibutuslindude (edaspidi „peibutuslinnud“) kasutamise.
the storage of feed for poultry that is unprotected from wild birds or other animals.
Liikmesriigid vaatavad lõigete 1–4 kohaselt võetud meetmed korrapäraselt läbi, et neid kohandada lähtuvalt epidemioloogilisest olukorrast, sealhulgas metslindudest tulenevatest riskidest.