natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The identification of shareholders is a prerequisite to direct communication between the shareholders and the company and therefore essential to facilitating the exercise of shareholder rights and shareholder engagement.
Aktsionäride isiku tuvastamine on aktsionäride ja äriühingu vahelise vahetu suhtluse eeltingimus ning seepärast ülimalt oluline, et hõlbustada aktsionäride õiguste kasutamist ning aktsionäride kaasamist.
This is particularly relevant in cross-border situations and when using electronic means.
See on eriti oluline piiriülestes olukordades ja elektrooniliste vahendite kasutamise korral.
Listed companies should therefore have the right to identify their shareholders in order to be able to communicate with them directly.
Seetõttu peaks börsil noteeritud äriühingutel olema õigus oma aktsionäride isik tuvastada, et neil oleks võimalik nendega suhelda otse.
Intermediaries should be required, upon the request of the company, to communicate to the company the information regarding shareholder identity.
Vahendajatelt tuleks nõuda, et nad edastaksid äriühingule äriühingu taotluse korral aktsionäri isikut käsitlevat teavet.
However, Member States should be allowed to exclude from the identification requirement shareholders holding only a small number of shares.
Liikmesriikidel peaks aga olema lubatud jätta isiku tuvastamise nõudest välja aktsionärid, kelle käes on vaid väike arv aktsiaid.
In order to achieve that objective, a certain level of information on shareholder identity needs to be transmitted to the company.
Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja, et äriühingule edastatakse teataval määral aktsionäri isikut käsitlevat teavet.
That information should include at least the name and contact details of the shareholder and, where the shareholder is a legal person, its registration number or, if no registration number is available, a unique identifier, such as the Legal Entity Identifier (LEI code), and the number of shares held by the shareholder as well as, if requested by the company, the categories or classes of shares held and the date of their acquisition.
Teave peaks hõlmama vähemalt aktsionäri nime ja kontaktandmeid ning, kui aktsionär on juriidiline isik, registreerimisnumbrit või selle puudumise korral kordumatut tunnust, nt juriidilise isiku tunnust (LEI), ja aktsionäri hoitavate aktsiate arvu ja juhul, kui äriühing seda taotleb, hoitavate aktsiate kategooriaid või liike, samuti nende omandamise kuupäeva.
The transmission of less information would be insufficient to allow the company to identify its shareholders in order to communicate with them.
Vähema teabe edastamine oleks ebapiisav, et võimaldada äriühingul oma aktsionäride isikut tuvastada ning nendega suhelda.
Under this Directive, the personal data of shareholders should be processed to enable the company to identify its existing shareholders in order to communicate directly with them, with a view to facilitating the exercise of shareholder rights and shareholder engagement with the company.
Käesoleva direktiivi alusel tuleks aktsionäride isikuandmeid töödelda selleks, et äriühingul oleks võimalik oma aktsionäride isikut tuvastada, et suhelda nendega otse, hõlbustamaks aktsionäride õiguste kasutamist ja nende äriühingusse kaasamist.
This is without prejudice to Member State law providing for processing of the personal data of shareholders for other purposes, such as to enable shareholders to cooperate with each other.
See ei piira liikmesriikide niisuguste õigusnormide kohaldamist, millega nähakse ette aktsionäride isikuandmete töötlemine muudel eesmärkidel, näiteks aktsionäride omavahelise koostöö tegemise võimaldamiseks.
In order to enable the company to communicate directly with its existing shareholders with a view to facilitating the exercise of shareholder rights and shareholder engagement, the company and the intermediaries should be allowed to store personal data relating to the shareholders for as long as they remain shareholders.
Selleks et võimaldada äriühingul aktsionäride õiguste kasutamise ja aktsionäride kaasamise hõlbustamise eesmärgil oma aktsionäridega suhelda otse, tuleks äriühingul ja vahendajatel lubada säilitada aktsionäride isikuandmeid seni kaua, kui asjaomane isik on jätkuvalt aktsionär.
However, companies and intermediaries are often not aware that a person has ceased to be a shareholder unless they have been informed by the person or have obtained that information through a new shareholder identification exercise, which often takes place only once a year in relation to the annual general meeting or other important events such as takeover bids or mergers.
Äriühingud ja vahendajad ei ole aga sageli teadlikud sellest, et teatav isik ei ole enam aktsionär, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik on neid sellest ise teavitanud või kui nad on saanud niisuguse teabe uue aktsionäri isiku tuvastamise käigus, mis toimub sageli vaid üks kord aastas seoses korralise üldkoosolekuga või seoses muude oluliste sündmustega, näiteks ülevõtupakkumised või ühinemised.
Companies and intermediaries should therefore be allowed to store personal data until the date on which they have become aware of the fact that a person has ceased to be a shareholder and for a maximum period of 12 months after becoming aware of that fact.
Seetõttu peaks äriühingutel ja vahendajatel olema lubatud säilitada isikuandmeid kuupäevani, mil nad on saanud teada asjaolust, et isik ei ole enam aktsionär, ning kuni 12 kuud arvates sellest asjaolust teada saamisest.
This is without prejudice to the fact that the company or intermediary may need to store the personal data of persons who have ceased to be shareholders for other purposes, such as ensuring adequate records for the purposes of keeping track of succession in title of the shares of a company, maintaining necessary records in respect of general meetings, including in relation to the validity of its resolutions, fulfilling by the company of its obligations in respect of the payment of dividends or interest relating to shares or any other sums to be paid to former shareholders.
See ei piira asjaolu, et äriühingul ja vahendajal võib olla vajalik säilitada mitte enam aktsionärideks olevate isikute isikuandmeid muul eesmärgil, näiteks piisava dokumentatsiooni tagamine selleks, et jälgida äriühingu aktsiate õigusjärglust, vajaliku dokumentatsiooni säilitamine seoses üldkoosolekutega, sealhulgas seoses selle otsuste kehtivusega, ning äriühingu aktsiatega seotud dividendide, intresside või muude endistele aktsionäridele makstavate summade maksekohustuse täitmine äriühingu poolt.
The effective exercise of shareholder rights depends to a large extent on the efficiency of the chain of intermediaries maintaining securities accounts on behalf of shareholders or of other persons, especially in a cross-border context.
Aktsionäride õiguste tegelik kasutamine sõltub suurel määral selliste vahendajate ahela tõhususest, kes haldavad aktsionäride või muude isikute nimel väärtpaberikontosid, eelkõige piiriüleselt.
In the chain of intermediaries, especially when the chain involves many intermediaries, information is not always passed from the company to its shareholders and shareholders’ votes are not always correctly transmitted to the company.
Vahendajate ahelas, eriti juhul, kui ahelas on palju vahendajaid, ei anta alati äriühingutelt laekuvat teavet aktsionäridele edasi ning aktsionäride häälte edastamine äriühingutele ei toimu alati nõuetekohaselt.
This Directive aims to improve the transmission of information along the chain of intermediaries to facilitate the exercise of shareholder rights.
Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada teabe edastamist vahendajate ahelas, et hõlbustada aktsionäride õiguste kasutamist.
In view of their important role, intermediaries should be obliged to facilitate the exercise of rights by shareholders, whether shareholders exercise those rights themselves or nominate a third person to do so.
Pidades silmas vahendajate olulist rolli, peaksid nad olema kohustatud hõlbustama aktsionäride õiguste kasutamist sõltumata sellest, kas aktsionärid kasutavad neid õigusi ise või nimetavad selleks kolmanda isiku.
When shareholders do not want to exercise the rights themselves and have nominated the intermediary to do so, the latter should exercise those rights upon the explicit authorisation and instruction of the shareholders and for their benefit.
Kui aktsionärid ei soovi õigusi ise kasutada ja on nimetanud vahendajaks kolmanda isiku, peaks kõnealune isik kasutama neid õigusi aktsionäride sõnaselgel loal ja nende juhiste kohaselt ning aktsionäride kasuks.
It is important to ensure that shareholders who engage with an investee company by voting know whether their votes have been correctly taken into account.
Oluline on tagada, et aktsionäridel, kes on kaasatud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse hääletuse kaudu, on võimalik teada, kas nende hääli on nõuetekohaselt arvesse võetud.
Confirmation of receipt of votes should be provided in the case of electronic voting.
Elektroonilise hääletuse korral tuleks esitada häälte kättesaamise kinnitus.
In addition, each shareholder who casts a vote in a general meeting should at least have the possibility to verify after the general meeting whether the vote has been validly recorded and counted by the company.
Lisaks peaks igal aktsionäril, kes üldkoosolekul hääletab, olema vähemalt võimalik veenduda pärast üldkoosolekut selles, kas äriühing on tema hääle nõuetekohaselt dokumenteerinud ja arvesse võtnud.
In order to promote equity investment throughout the Union and to facilitate the exercise of rights related to shares, this Directive should establish a high degree of transparency with regard to charges, including prices and fees, for the services provided by intermediaries.
Selleks et edendada omakapitaliinvesteeringuid kogu liidus ja hõlbustada aktsiatega seotud õiguste kasutamist, tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada vahendajate osutatavate teenuste tasude, sh hinnakirjade ja honoraride ulatuslik läbipaistvus.
Discrimination between the charges levied for the exercise of shareholder rights domestically and on a cross-border basis is a deterrent to cross-border investment and the efficient functioning of the internal market and should be prohibited.
Aktsionäride õiguste riigisisese ja piiriülese kasutamise eest nõutavate tasude vaheline diskrimineerimine takistab piiriülest investeerimist ja siseturu tõhusat toimimist ning peaks olema keelatud.
Any differences between the charges levied for the domestic and the cross-border exercise of shareholder rights should be allowed only if they are duly justified and reflect the variation in actual costs incurred for delivering the services by intermediaries.
Aktsionäride õiguste riigisisese ja piiriülese kasutamise eest nõutavate tasude erinevused võiksid olla lubatud ainult juhul, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud ja kajastavad vahendajate poolt teenuste osutamisel tegelikult kantud kulude erinevusi.
The chain of intermediaries may include intermediaries that have neither their registered office nor their head office in the Union.
Vahendajate ahelas võib olla vahendajaid, kellel puudub liidus nii registreeritud asukoht kui ka peakontor.
Nevertheless, the activities carried out by third-country intermediaries could have effects on the long-term sustainability of Union companies and on corporate governance in the Union.
Sellest hoolimata võib niisuguste kolmandate riikide vahendajate tegevus mõjutada liidu äriühingute pikaajalist jätkusuutlikkust ja äriühingute juhtimist liidus.
Moreover, in order to achieve the objectives pursued by this Directive, it is necessary to ensure that information is transmitted throughout the chain of intermediaries.
Lisaks tuleb käesoleva direktiiviga taotletavate eesmärkide saavutamiseks tagada teabe edastamine kogu vahendajate ahela ulatuses.
If third-country intermediaries were not subject to this Directive and did not have the same obligations relating to the transmission of information as Union intermediaries, the flow of information would risk being interrupted.
Kui käesolevat direktiivi ei kohaldataks kolmandate riikide vahendajatele ja kui neil ei oleks samu teabe edastamise kohustusi nagu liidu vahendajatel, esineks teabevoo katkemise oht.
Third-country intermediaries which provide services with respect to shares of companies that have their registered office in the Union and the shares of which are admitted to trading on a regulated market situated or operating within the Union should therefore be subject to the rules on shareholder identification, transmission of information, facilitation of shareholder rights, and transparency and non-discrimination of costs to ensure the effective application of the provisions on shares held via such intermediaries.
Seetõttu tuleks kolmandate riikide vahendajatele, kes osutavad teenuseid seoses niisuguste äriühingute aktsiatega, mille registreeritud asukoht on liidus ja mille aktsiad on lubatud kauplemisele reguleeritud turul, mis asub või tegutseb liidus, kohaldada aktsionäride isiku tuvastamist, teabe edastamist, aktsionäride õiguste kasutamise hõlbustamist ning kulude läbipaistvust ja kulude puhul diskrimineerimise keeldu käsitlevaid sätteid, et tagada selliste vahendajate kaudu hoitavaid aktsiaid käsitlevate sätete tulemuslik kohaldamine.
This Directive is without prejudice to national law regulating the holding and ownership of securities and arrangements maintaining the integrity of securities and does not affect the beneficial owners or other persons who are not shareholders under the applicable national law.
Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust, mis reguleerib väärtpaberite hoidmist ja omandiõigust, samuti väärtpaberite terviklikkuse tingimusi, ning see ei mõjuta tegelikke tulusaajaid ega muid isikuid, kes ei ole liikmesriigi kohaldatava õiguse kohaselt aktsionärid.
Effective and sustainable shareholder engagement is one of the cornerstones of the corporate governance model of listed companies, which depends on checks and balances between the different organs and different stakeholders.
Aktsionäride tulemuslik ja jätkusuutlik kaasamine on börsil noteeritud äriühingute puhul ühingujuhtimise mudeli üks nurgakivi, mis sõltub eri organite ja eri sidusrühmade vahelistest kontrolli- ja tasakaalumehhanismidest.
Greater involvement of shareholders in corporate governance is one of the levers that can help improve the financial and non-financial performance of companies, including as regards environmental, social and governance factors, in particular as referred to in the Principles for Responsible Investment, supported by the United Nations.
Aktsionäride ulatuslikum osalemine äriühingu juhtimises on üks hoobadest, mis võib aidata parandada kõnealuste äriühingute finantsilist ja mittefinantsilist tulemuslikkust, sealhulgas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite osas, millele on eelkõige osutatud ÜRO toetatavates vastutustundlike investeeringute põhimõtetes.
In addition, greater involvement of all stakeholders, in particular employees, in corporate governance is an important factor in ensuring a more long-term approach by listed companies that needs to be encouraged and taken into consideration.
Lisaks on kõikide sidusrühmade, eelkõige töötajate ulatuslikum ühingujuhtimises osalemine oluline tegur selle tagamises, et börsil noteeritud äriühingud järgivad pikaajalisemat lähenemisviisi, mida tuleb soodustada ja arvesse võtta.
Institutional investors and asset managers are often important shareholders of listed companies in the Union and can therefore play an important role in the corporate governance of those companies, but also more generally with regard to their strategy and long-term performance.
Liidus on institutsionaalsed investorid ja varahaldurid sageli börsil noteeritud äriühingute olulised aktsionärid ja seepärast võib neil olla oluline osa kõnealuste äriühingute juhtimises ning üldisemalt ka kõnealuste äriühingute strateegia ja pikaajalise tulemuslikkuse kujundamises.
However, the experience of the last years has shown that institutional investors and asset managers often do not engage with companies in which they hold shares and evidence shows that capital markets often exert pressure on companies to perform in the short term, which may jeopardise the long-term financial and non-financial performance of companies and may, among other negative consequences, lead to a suboptimal level of investments, for example in research and development, to the detriment of the long-term performance of both the companies and the investors.
Viimaste aastate kogemused on siiski näidanud, et institutsionaalsed investorid ja varahaldurid ei ole sageli kaasatud äriühingutesse, kelle aktsiaid nad hoiavad, ning tõendid osutavad sellele, et kapitaliturud survestavad sageli äriühinguid keskenduma lühiajalistele tulemustele, mis võib seada ohtu äriühingute pikaajalise finantsilise ja mittefinantsilise tulemuslikkuse ning tingida muude negatiivsete tagajärgede hulgas investeeringute (nt investeeringud teadus- ja arendustegevusse) ebapiisava taseme, mis kahjustab nii äriühingute kui ka investorite pikaajalist tulemuslikkust.
Institutional investors and asset managers are often not transparent about their investment strategies, their engagement policy and the implementation thereof.
Institutsionaalsed investorid ja varahaldurid ei ole oma investeerimisstrateegiates, kaasamispoliitikas ja selle rakendamises sageli arusaadavad.
Public disclosure of such information could have a positive impact on investor awareness, enable ultimate beneficiaries such as future pensioners optimise investment decisions, facilitate the dialogue between companies and their shareholders, encourage shareholder engagement and strengthen their accountability to stakeholders and to civil society.
Sellise teabe avalikustamine võiks mõjuda positiivselt investorite teadlikkusele, võimaldada lõplikel kasusaajatel (nt tulevased pensionärid) optimeerida investeerimisotsuseid, hõlbustada äriühingute ja aktsionäride vahelist dialoogi, soodustada aktsionäride kaasamist ja suurendada nende vastutust sidusrühmade ja kodanikuühiskonna ees.
Institutional investors and asset managers should therefore be more transparent as regards their approach to shareholder engagement.
Seepärast peaks institutsionaalsete investorite ja varahaldurite tegevus aktsionäride kaasamiseks kasutatavas lähenemisviisis olema läbipaistvam.
They should either develop and publicly disclose a policy on shareholder engagement or explain why they have chosen not to do so.
Nad peaksid kas välja töötama ja avalikustama aktsionäride kaasamise poliitika või selgitama, miks nad on otsustanud seda mitte teha.
The policy on shareholder engagement should describe how institutional investors and asset managers integrate shareholder engagement in their investment strategy, which different engagement activities they choose to carry out and how they do so.
Aktsionäride kaasamise poliitikas tuleks kirjeldada, kuidas institutsionaalsed investorid ja varahaldurid integreerivad aktsionäride kaasamise oma investeerimisstrateegiasse, milliseid kaasamise viise nad otsustavad ellu viia ja kuidas nad seda teevad.
The engagement policy should also include policies to manage actual or potential conflicts of interests, in particular situations in which the institutional investors or asset managers or their affiliated undertakings have significant business relationships with the investee company.
Kaasamispoliitika peaks hõlmama ka tegelike või võimalike huvide konfliktide lahendamise meetmeid, eelkõige juhul, kui institutsionaalsetel investoritel, varahalduritel või nende sidusettevõtjatel on investeerimisobjektiks oleva äriühinguga tihedad ärisuhted.
The engagement policy or the explanation should be publicly available online.
Kaasamispoliitika või selgitus peaks olema internetis avalikult kättesaadav.
Institutional investors and asset managers should publicly disclose information about the implementation of their engagement policy and in particular how they have exercised their voting rights.
Institutsionaalsed investorid ja varahaldurid peaksid avalikustama teabe oma kaasamispoliitika rakendamise kohta ja eelkõige selle kohta, kuidas nad on kasutanud oma hääleõigust.
However, with a view to reducing the possible administrative burden, investors should be able to decide not to publish every vote cast if the vote is considered to be insignificant due to the subject matter of the vote or to the size of the holding in the company.
Võimaliku halduskoormuse vähendamiseks peaks investoritel olema võimalik otsustada jätta avaldamata iga hääletust käsitlev teave, kui hääletust peetakse ebaoluliseks hääletatava küsimuse või äriühingus hoitava osaluse suuruse tõttu.
Such insignificant votes may include votes cast on purely procedural matters or votes cast in companies where the investor has a very minor stake compared to the investor’s holdings in other investee companies.
Niisugused ebaolulised hääletused võivad hõlmata hääletamist puhtalt menetluslike küsimuste üle või hääletamist äriühingutes, milles on investoril väga väike osalus võrreldes osalustega teistes tema investeerimisobjektiks olevates äriühingutes.
Investors should set their own criteria regarding which votes are insignificant on the basis of the subject matter of the vote or the size of the holding in the company, and apply them consistently.
Investorid peaksid kehtestama kriteeriumid, et määrata kindlaks hääletatava küsimuse või äriühingus hoitava osaluse suuruse tõttu ebaolulised hääletused, ning kohaldama neid järjepidevalt.
A medium to long-term approach is a key enabler of responsible stewardship of assets.
Keskpika perioodi ja pikaajaline lähenemisviis on peamine vastutustundlikku varade valitsemist võimaldav tegur.
The institutional investors should therefore disclose to the public, annually, information explaining how the main elements of their equity investment strategy are consistent with the profile and duration of their liabilities and how those elements contribute to the medium to long-term performance of their assets.
Seetõttu peaksid institutsionaalsed investorid kord aastas avalikustama, kuidas nende omakapitaliinvesteeringute strateegia põhielemendid on kooskõlas nende kohustuste profiili ja kestusega ning kuidas need elemendid edendavad varade keskpika perioodi ja pikaajalist tootlust.
Where they make use of an asset manager, either through discretionary mandates involving the management of assets on an individual basis or through pooled funds, institutional investors should disclose to the public certain key elements of the arrangement with the asset manager, in particular how it incentivises the asset manager to align its investment strategy and decisions with the profile and duration of the liabilities of the institutional investor, in particular long-term liabilities, how it evaluates the asset manager’s performance, including its remuneration, how it monitors portfolio turnover costs incurred by the asset manager and how it incentivises the asset manager to engage in the best medium to long-term interest of the institutional investor.
Kasutades varahaldureid volituse alusel, mis hõlmab vara individuaalset haldamist parima äranägemise järgi, või ühiste fondide kaudu, peaksid institutsionaalsed investorid avalikustama varahalduriga sõlmitud lepingu teatavad põhielemendid, eelkõige selle, kuidas motiveeritakse varahaldurit viima oma investeerimisstrateegia ja -otsused kooskõlla institutsionaalse investori kohustuste, eelkõige pikaajaliste kohustuste profiili ja kestusega, kuidas hinnatakse varahalduri tulemusi, sealhulgas tema tasustamist, kuidas jälgitakse portfelli käibekulusid, mis tekivad varahalduril, ning kuidas motiveeritakse varahaldurit tegutsema institutsionaalse investori parimates huvides keskpikas ja pikas perspektiivis.