natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Users should be aware that multiple applications of topical anesthetics could potentially cause a slight increase in the severity and/or time required for chemically-induced lesions to clear.
Uuritav kemikaal tuleb panna iga looma ühe silma sidekestakotti, milleks tuleb alumist laugu õrnalt silmamunast eemale tõmmata.
Eight hours after TCA, buprenorphine 0,01 mg/kg SC and meloxicam 0,5 mg/kg SC are administered to provide a continued therapeutic level of systemic analgesia.
Seejärel pigistatakse laud umbes üheks sekundiks õrnalt kinni, et vältida aine silmast väljavalgumist.
While there are no data to suggest that meloxicam has anti-inflammatory effects on the eye when administered SC once daily, meloxicam should not be administered until at least 8 hours after TCA in order to avoid any possible interference with the study (12).
Teine silm, kuhu uuritavat kemikaali ei kanta, toimib kontrollina.
After the initial 8-hour post-TCA treatment, buprenorphine 0,01 mg/kg SC should be administered every 12 hours, in conjunction with meloxicam 0,5 mg/kg SC every 24 hours, until the ocular lesions resolve and no clinical signs of pain and distress are present.
Silmade loputus
Sustained-release preparations of analgesics are available that could be considered to decrease the frequency of analgesic dosing.
Katseloomade silmi ei tohi loputada enne, kui on möödunud vähemalt 24 tundi uuritava kemikaali manustamisest, välja arvatud tahkiste kasutamise puhul (vt punkt 18) ning viivitamatult avaldunud söövitava või ärritava toime korral.
“Rescue” analgesia should be given immediately after TCA if pre-emptive analgesia and topical anesthesia are inadequate.
24 tunni pärast võib silmi loputada, kui see on vajalik.
If an animal shows signs of pain and distress during the study, a “rescue” dose of buprenorphine 0,03 mg/kg SC would be given immediately and repeated as often as every 8 hours, if necessary, instead of 0,01 mg/kg SC every 12 hours.
Täiendava loomade rühma (nn satelliitrühma) kasutamine loputamise mõju uurimiseks ei ole soovitatav, välja arvatud juhul, kui see on teaduslikult põhjendatud.
Meloxicam 0,5 mg/kg SC would be administered every 24 hours in conjunction with the “rescue” dose of buprenorphine, but not until at least 8 hours post-TCA.
Kui satelliitrühma on vaja, kasutatakse kahte küülikut.
Application of the test chemical
Vedelike uurimine
The test chemical should be placed in the conjunctival sac of one eye of each animal after gently pulling the lower lid away from the eyeball.
Vedelike uurimiseks kasutatakse annust 0,1 ml.
The lids are then gently held together for about one second in order to prevent loss of the material.
Pumppihustit ei tohi kemikaali otse silmale kandmiseks kasutada.
The other eye, which remains untreated, serves as a control.
Tahkiste uurimine
Irrigation
Tahkiste, pastade ja peenosakestest koosnevate kemikaalide uurimisel kasutatav kogus on ruumalaga 0,1 ml või massiga kuni 100 mg.
Conditions of washing should be carefully documented, e.g. time of washing; composition and temperature of wash solution; duration, volume, and velocity of application.
Iga pumppihustis olev kemikaal (pihus või aerosool) on soovitatav silma tilgutamiseks eelnevalt koguda.
Dose level
Üks erand on aerosoolmahutites rõhu all olevad kemikaalid, mida ei saa koguda aurustumise tõttu.
Testing of liquids
Sellisel juhul tuleks hoida looma silm lahti ja pihustada uuritav kemikaal otse sellesse 10 cm kauguselt silma eest ligikaudu üks sekund kestva purskega.
The liquid spray should be expelled and collected in a container prior to instilling 0,1 mL into the eye.
Vajaduse korral tuleb hinnata võimalust, kas pihustatava kemikaali avaldatav rõhk ei tekita mehaanilist silmakahjustust.
Testing of solids
Aerosooli annust võib hinnata järgmise mudelkatsega.
When testing solids, pastes, and particulate chemicals, the amount used should have a volume of 0,1 ml or a weight of not more than 100 mg.
Kemikaali pihustatakse kaalupaberile läbi otse selle ees oleva avause, mis on küüliku silma suurune.
The test chemical should be ground to a fine dust.
Paberi kaalu suurenemise järgi hinnatakse ligikaudne silma pihustatav kogus.
The volume of solid material should be measured after gently compacting it, e.g. by tapping the measuring container.
Lenduvate kemikaalide puhul võib annust hinnata, kui kaaluda kogumisnõu enne ja pärast uuritava kemikaali eemaldamist.
If the solid test chemical has not been removed from the eye of the test animal by physiological mechanisms at the first observation time point of 1 hour after treatment, the eye may be rinsed with saline or distilled water.
Eelkatse (silma ärrituse/söövituse in vivo katse ühe loomaga)
Testing of aerosols
In vivo eelkatses on väga soovitatav kasutada vaid üht looma (vt käesoleva katsemeetodi täiendmaterjali: „Järjestikuste katsete tegemise strateegia silmade ärrituse ja söövituse uurimiseks“).
It is recommended that all pump sprays and aerosols be collected prior to instillation into the eye.
Vaatlused peavad võimaldama määrata silmakahjustuse raskusastet ja pöörduvust enne kinnitava katse tegemist teisel katseloomal.
The one exception is for chemicals in pressurised aerosol containers, which cannot be collected due to vaporisation.
Kui selle katse tulemustest nähtub, et kemikaal on kirjeldatud meetodi järgi tehtud katse põhjal silma söövitav või tugevalt ärritav, ei ole vaja täiendavaid silma ärrituse katseid teha.
In such cases, the eye should be held open, and the test chemical administered to the eye in a simple burst of about one second, from a distance of 10 cm directly in front of the eye.
Kinnitav katse (silma ärrituse in vivo katse täiendavate katseloomadega)
This distance may vary depending on the pressure of the spray and its contents.
Kui söövitavat või tugevalt ärritavat toimet ei ole eelkatses täheldatud, tuleb ärritava või negatiivse reaktsiooni kinnitamiseks teha lisakatse veel kahe katseloomaga.
Care should be taken not to damage the eye from the pressure of the spray.
Kui ärritav toime sedastatakse eelkatses, siis on soovitatav, et kinnitav katse tehtaks katsete järjestikuse tegemise põhimõtte kohaselt, s.o kasutada katse kohta korraga pigem üht looma kui teha katse samaaegselt mõlema lisaloomaga.
In appropriate cases, there may be a need to evaluate the potential for “mechanical” damage to the eye from the force of the spray.
Kui teisel loomal avaldub söövitavaid või tugevalt ärritavaid toimeid, siis katset enam ei jätkata.
An estimate of the dose from an aerosol can be made by simulating the test as follows: the chemical is sprayed on to weighing paper through an opening the size of a rabbit eye placed directly before the paper.
Kui teise loomaga tehtud katse tulemused on piisavad ohuklassifikatsiooni määramiseks, siis täiendavaid katseid ei tehta.
The weight increase of the paper is used to approximate the amount sprayed into the eye.
Vaatlusperiood
For volatile chemicals, the dose may be estimated by weighing a receiving container before and after removal of the test chemical.
Vaatlusperioodi kestus peab olema piisav, et hinnata täielikult vaadeldava toime ulatust ja pöörduvust.
Initial test (in vivo eye irritation/corrosion test using one animal)
Katse tuleb siiski lõpetada kohe, kui loomal avalduvad tugeva valu või kannatuse sümptomid (8).
It is strongly recommended that the in vivo test be performed initially using one animal (see Supplement to this test method: A Sequential Testing Strategy for Eye Irritation and Corrosion).
Toime pöörduvuse üle otsustamiseks tuleb loomi üldjuhul pärast uuritava kemikaali manustamist jälgida 21 päeva jooksul.
Observations should allow for determination of severity and reversibility before proceeding to a confirmatory test in a second animal.
Kui toime pöörduvus ilmneb enne 21 päeva möödumist, tuleb katse lõpetada sel ajal.
If the results of this test indicate the chemical to be corrosive or a severe irritant to the eye using the procedure described, further testing for ocular irritancy should not be performed.
Kliiniline vaatlus ja silma reaktsioonide raskusastme hindamine
Confirmatory test (in vivo eye irritation test with additional animals)
Silmi tuleb silmakahjustuse esinemise või puudumise suhtes üks tund pärast uuritava kemikaali silma panemist põhjalikult hinnata, pärast seda tuleb nende seisundit hinnata vähemalt kord päevas.
If a corrosive or severe irritant effect is not observed in the initial test, the irritant or negative response should be confirmed using up to two additional animals.
Loomade seisundit tuleb esimese kolme päeva jooksul hinnata mitu korda päevas, et õigeaegselt otsustada katse lõpetamise üle.
If an irritant effect is observed in the initial test, it is recommended that the confirmatory test be conducted in a sequential manner in one animal at a time, rather than exposing the two additional animals simultaneously.
Katseloomi tuleb tavapraktika korras hinnata kogu uuringu jooksul vähemalt kaks korda päevas valu ja/või kannatuse kliiniliste sümptomite esinemise suhtes (nt silma korduv kraapimine või hõõrumine, liigne pilgutamine, liigne pisaravool) (9–11), vaatlustevaheline ajavahemik on vähemalt 6 tundi (vajaduse korral hinnatakse sagedamini).
If the second animal reveals corrosive or severe irritant effects, the test is not continued.
See on vajalik, et i) hinnata katseloomadel valu ja kannatuse avaldumise tõendeid piisavalt, otsustamaks tõenduspõhiselt valuvaigistite annuse suurendamise vajaduse üle, ja ii) hinnata katseloomi kindlaksmääratud humaansete näitajate alusel, et otsustada tõenduspõhiselt, kas loomade humaanne eutanaasia on asjakohane, ning et tagada selliste otsuste õigeaegsus.
If results from the second animal are sufficient to allow for a hazard classification determination, then no further testing should be conducted.
Selleks et hinnata ja mõõta silmakahjustust ning otsustada kehtestatud humaansete näitajate alusel humaanse eutanaasia vajaduse üle, kasutatakse rutiinse abivahendina fluorestseiiniga värvimist ja vajaduse korral biomikroskoopi (nt sarvkesta haavandumise korral kahjustuse sügavuse hindamiseks).
Observation period
Sedastatud silmakahjustuste digifotod võib koguda tõendusmaterjaliks ja silmakahjustuse ulatuse dünaamika pidevaks dokumenteerimiseks.
The duration of the observation period should be sufficient to evaluate fully the magnitude and reversibility of the effects observed.
Loomi tohib pidada katses vaid nii kaua, kuni lõplikud andmed on saadud.
However, the experiment should be terminated at any time that the animal shows signs of severe pain or distress (8).
Loomad, kel avalduvad tugeva valu või kannatuse nähud, tuleb viivitamata humaanselt hukata, ning kemikaali tuleb hinnata vastavalt sellele.
To determine reversibility of effects, the animals should be observed normally for 21 days post administration of the test chemical.
Loomad, kel on pärast kemikaali silma tilgutamist tekkinud järgmised silmakahjustused, tuleb humaanselt hukata (kahjustuste raskusastme kirjeldus on esitatud tabelis 1): sarvkesta perforatsioon või sarvkesta oluline haavand, sealhulgas stafüloom; veri silma eeskambris; sarvkesta 4. astme hägustumine; valgusrefleksi puudumine (2. astme pupillireaktsioon), mis püsib 72 tunni jooksul; sidekesta haavandumine; sidekesta või pilkkile nekroos; või niiske kärbus.
If reversibility is seen before 21 days, the experiment should be terminated at that time.
Seda seetõttu, et sellised kahjustused üldiselt on pöördumatud.
Clinical observations and grading of eye reactions
Peale selle soovitatakse selleks, et lõpetada katse enne 21päevase vaatlusperioodi lõppu, kasutada humaansete näitajatena järgmisi silmakahjustusi.
The eyes should be comprehensively evaluated for the presence or absence of ocular lesions one hour post-TCA, followed by at least daily evaluations.
Neid kahjustusi peetakse prognostilisteks silma tugeva ärrituse või selliste söövitusvigastuste puhul, mis on 21päevase vaatlusperioodi jooksul pöördumatud: väga sügav vigastus (nt sarvkesta haavand, mis ulatub pealmistest strooma kihtidest sügavamale), limbuse lagunemine > 50 % (mida tõendab sidekesta koe kahvatuks ja värvusetuks muutumine) ning raske silmainfektsioon (mädane eritis).
Animals should be evaluated several times daily for the first 3 days to ensure that termination decisions are made in a timely manner.
Koos esinevaid sarvkesta pinna vaskularisatsiooni (st pannus), fluorestseiiniga värvunud pindala suuruse muutumatust (st igapäevase hindamise alusel see ei vähene) ja/või viie päeva möödumisel pärast kemikaali silma panekut reepiteliseerumise puudumist võib samuti pidada võimalikeks kasulikeks kriteeriumideks, mis võivad mõjutada kliinilist otsust uuringu varasema lõpetamise suhtes.
Test animals should be routinely evaluated for the entire duration of the study for clinical signs of pain and/or distress (e.g. repeated pawing or rubbing of the eye, excessive blinking, excessive tearing) (9) (10) (11) at least twice daily, with a minimum of 6 hours between observations, or more often if necessary.
Eraldi esinevatena ei ole need leiud siiski piisavad, et põhjendada uuringu varasemat lõpetamist.
This is necessary to (i) adequately assess animals for evidence of pain and distress in order to make informed decisions on the need to increase the dosage of analgesics and (ii) assess animals for evidence of established humane endpoints in order to make informed decisions on whether it is appropriate to humanely euthanize animals, and to ensure that such decisions are made in a timely manner.
Kui on tuvastatud raske toime silmale, tuleb kliinilise läbivaatuse jaoks konsulteerida raviva veterinaararsti või katseloomadele spetsialiseerunud veterinaararstiga või kliiniliste kahjustuste diagnostika valdkonnas koolitatud töötajaga, et otsustada, kas nende nähtude koosesinemine on aluseks uuringu varasemale lõpetamisele.
Fluorescein staining should be routinely used and a slit lamp biomicroscope used when considered appropriate (e.g. assessing depth of injury when corneal ulceration is present) as an aid in the detection and measurement of ocular damage, and to evaluate if established endpoint criteria for humane euthanasia have been met.
Silma (side-, sarv- ja vikerkesta) reaktsiooni astet tuleb hinnata ja dokumenteerida 1, 24, 48 ja 72 tunni möödumisel uuritava kemikaali silma panekust.
Digital photographs of observed lesions may be collected for reference and to provide a permanent record of the extent of ocular damage.
Loomad, kellel ei teki silmakahjustusi, võib hukata mitte varem kui kolm päeva pärast kemikaali silma tilgutamist.
Animals should be kept on test no longer than necessary once definitive information has been obtained.
Loomi, kelle silmakahjustused ei ole rasked, tuleb jälgida seni, kuni kahjustused paranevad või 21 päeva, misjärel katse lõpetatakse.
Animals showing severe pain or distress should be humanely killed without delay, and the chemical assessed accordingly.
Selleks et määrata kahjustuste seisund ja otsustada nende pöörduvuse või pöördumatuse üle tuleb vaatlusi teha ja nähtu dokumenteerida vähemalt 1 tunni, 24 tunni, 48 tunni, 72 tunni, 7 päeva, 14 päeva ja 21 päeva järel.
Animals with the following eye lesions post-instillation should be humanely killed (refer to Table 1 for a description of lesion grades): corneal perforation or significant corneal ulceration including staphyloma; blood in the anterior chamber of the eye; grade 4 corneal opacity; absence of a light reflex (iridial response grade 2) which persists for 72 hours; ulceration of the conjunctival membrane; necrosis of the conjunctivae or nictitating membrane; or sloughing.
Vaatluste sagedust tuleb vajaduse korral suurendada, et otsustada, kas katseloom tuleb humaansetest kaalutlustest lähtudes hukata või eemaldada uuringust negatiivsete tulemuste tõttu.
This is because such lesions generally are not reversible.
Silmakahjustuste astmed (tabel 1) tuleb registreerida iga läbivaatuse ajal.
Furthermore, it is recommended that the following ocular lesions be used as humane endpoints to terminate studies before the end of the scheduled 21-day observation period.
Kõigist muudest silmakahjustustest (nt pannus, värvumine, eeskambri muutused) või kahjulikust süsteemsest toimest tuleb samuti teatada.
These lesions are considered predictive of severe irritant or corrosive injuries and injuries that are not expected to fully reverse by the end of the 21-day observation period: severe depth of injury (e.g. corneal ulceration extending beyond the superficial layers of the stroma), limbus destruction > 50 % (as evidenced by blanching of the conjunctival tissue), and severe eye infection (purulent discharge).
Reaktsioonide uurimist lihtsustab binokulaarluubi, käsi-pilulambi, biomikroskoobi või muu sobiva seadme kasutamine.
A combination of: vascularisation of the cornea surface (i.e., pannus); area of fluorescein staining not diminishing over time based on daily assessment; and/or lack of re-epithelialisation 5 days after test chemical application could also be considered as potentially useful criteria to influence the clinical decision on early study termination.
Pärast 24 tunni vaatluste registreerimist võib silmi edasi uurida fluorestseiini abil.
However, these findings individually are insufficient to justify early study termination.
Silma reaktsioonide hindamine on vältimatult subjektiivne.
Once severe ocular effects have been identified, an attending or qualified laboratory animal veterinarian or personnel trained to identify the clinical lesions should be consulted for a clinical examination to determine if the combination of these effects warrants early study termination.
Silma reaktsiooni hindamise ühtlustamiseks ning selleks, et aidata katselaboreid ja neid, kes vaatlusi läbi viivad või tõlgendavad, tuleb personali, kes vaatlusi teeb ja tõlgendab, kasutatava hindamissüsteemi mõistmiseks piisavalt koolitada.
The grades of ocular reaction (conjunctivae, cornea and iris) should be obtained and recorded at 1, 24, 48, and 72 hours following test chemical application (Table 1).
ANDMED JA ARUANDLUS
Animals that do not develop ocular lesions may be terminated not earlier than 3 days post instillation.
Tulemuste hindamine
Animals with ocular lesions that are not severe should be observed until the lesions clear, or for 21 days, at which time the study is terminated.
Silma ärrituse punktisummasid tuleks hinnata vastavalt kahjustuste iseloomulikele omadustele ja raskusastmele ning nende pöörduvusele või pöördumatusele.
Observations should be performed and recorded at a minimum of 1 hour, 24 hours, 48 hours, 72 hours, 7 days, 14 days, and 21 days in order to determine the status of the lesions, and their reversibility or irreversibility.
Üksikud punktisummad ei ole kemikaali hindamisel silmi ärritavate omaduste absoluutne standard, sest hinnatakse ka uuritava kemikaali muid toimeid.
More frequent observations should be performed if necessary in order to determine whether the test animal should be euthanized out of humane considerations or removed from the study due to negative results
Selle asemel tuleks üksikuid punktisummasid käsitada võrdlusväärtustena ja need on tähenduslikud üksnes siis, kui neid täiendavad kõigi vaatlusandmete täielik kirjeldamine ja hindamine.
The grades of ocular lesions (Table 1) should be recorded at each examination.
Katseprotokoll peaks sisaldama järgmist teavet.
Any other lesions in the eye (e.g. pannus, staining, anterior chamber changes) or adverse systemic effects should also be reported.
In vivo katse tegemise põhjendus – tõendite kaalukuse analüüs varasemate katseandmete, sealhulgas järjestikuste katsete tegemise strateegiaga saadud tulemuste põhjal:
Examination of reactions can be facilitated by use of a binocular loupe, hand slit-lamp, biomicroscope, or other suitable device.
varasematest katsetest saadud asjakohaste andmete kirjeldus;
After recording the observations at 24 hours, the eyes may be further examined with the aid of fluorescein.
katsestrateegia igal etapil saadud andmed;
The grading of ocular responses is necessarily subjective.
tehtud in vitro katsete kirjeldus, sealhulgas katse korralduse üksikasjad, uuritavate kemikaalide / võrdluskemikaalidega saadud tulemused;
To promote harmonisation of grading of ocular response and to assist testing laboratories and those involved in making and interpreting the observations, the personnel performing the observations need to be adequately trained in the scoring system used.
tehtud nahaärrituse/-söövituse in vivo uuringu kirjeldus, sealhulgas saadud tulemuste kirjeldus;
DATA AND REPORTING
tõendite kaalukuse analüüs in vivo uuringu tegemiseks.
Evaluation of results
Uuritav kemikaal:
The ocular irritation scores should be evaluated in conjunction with the nature and severity of lesions, and their reversibility or lack of reversibility.
identifitseerimisandmed (nt kemikaali nimetus ja võimaluse korral CASi number, puhtus, teadaolevad lisandid, allikas, partiinumber);
The individual scores do not represent an absolute standard for the irritant properties of a chemical, as other effects of the test chemical are also evaluated.
iseloomulikud füüsikalised ja füüsikalis-keemilised omadused (nt pH, lenduvus, lahustuvus, stabiilsus, reageerimine veega);
Instead, individual scores should be viewed as reference values and are only meaningful when supported by a full description and evaluation of all observations.
segu korral tuleb nimetada koostisosad, sealhulgas koostisainete identifitseerimisandmed (nt keemilised nimetused ja võimaluse korral CASi numbrid) ning kontsentratsioonid;
The test report should include the following information:
kasutatud annus.
Rationale for in vivo testing: weight-of-the-evidence analysis of pre-existing test data, including results from sequential testing strategy:
Vehiikul:
description of relevant data available from prior testing;
nimetus, kontsentratsioon (vajaduse korral), kasutatud kogus;
data derived in each step of testing strategy;
vehiikuli valiku põhjendus.
description of in vitro tests performed, including details of procedures, results obtained with test/reference chemicals;
Katseloomad:
description of in vivo dermal irritation / corrosion study performed, including results obtained;
kasutatud loomaliik/-liin, põhjendus muu loomaliigi kui albiinoküüliku kasutamiseks;
weight-of-the-evidence analysis for performing in vivo study.
iga looma vanus uuringu alguses;
Test chemical:
eri soost loomade arv katse- ja kontrollrühmas (kui vajalik);
identification data (e.g. chemical name and if available CAS number, purity, known impurities, source, lot number);
iga looma mass katse alguses ja lõpus;
physical nature and physicochemical properties (e.g. pH, volatility, solubility, stability, reactivity with water);
manustatud pinnaanesteetikumide ja süsteemsete valuvaigistite annused ja manustamiskorrad;
in case of a mixture, components should be identified including identification data of the constituent substances (e.g. chemical names and if available CAS numbers) and their concentrations;
kui kasutatakse lokaalanesteetikumi, selle identifitseerimisandmed, puhtus, liik, annus ja võimalik interaktsioon uuritava kemikaaliga.
dose applied.
Tulemused:
Vehicle:
iga vaatluse ajal punktiskaala alusel ärrituse hindamiseks kasutatud meetodi kirjeldus (nt käsi-pilulamp, biomikroskoop, fluorestseiin);
identification, concentration (where appropriate), volume used;
kuni katseloomade kõrvaldamiseni katsest iga vaatluse ajal igal loomal avaldunud ärritus-/söövitusreaktsioonide andmed tabelina;
justification for choice of vehicle.
täheldatud ärrituse või söövituse raskusastme ja iseloomulike omaduste kirjeldus;
Test animals:
muude täheldatud silmakahjustuste kirjeldus (nt vaskularisatsioon, pannuse teke, liited, värvumine);
age of each animal at start of study;
Tulemuste arutelu
number of animals of each sex in test and control groups (if required);
Tulemuste tõlgendamine
individual animal weights at start and conclusion of test;
Silma ärrituse uuringute loomkatsetest saadud tulemuste ekstrapolatsioon inimesele kehtib üksnes piiratud ulatuses.
source, housing conditions, diet, etc.
Paljudel juhtudel on albiinoküülikud silma ärritavate või söövitavate ainete suhtes tundlikumad kui inimesed.
Anaesthetics and analgesics
Andmete tõlgendamisel tuleb olla hoolikas, et välistada sekundaarsest infektsioonist tingitud ärritus.