natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The collected bread is stored in the bakery and can be processed into bread-crumbs and dumplings or can be collected by licensed companies (e.g. charities or social organisations if bread is still suitable for human consumption as it is), or can be used for other purposes (e.g. animal feed).
Leiva kogumine litsentseeritud ettevõtete poolt võib toimuda ka müügipunktides.
The collection of bread by licensed companies can also take place directly at the points of sale.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide leivatootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
This BEMP is applicable to all manufacturers of bread, including SMEs.
Pagaritöökojad, mis ei tarni leiba kaugelasuvatesse müügipunktidesse, saavad ülal loetletud meetmeid rakendada otse, ilma vajaduseta luua leiva tagasivõtmise kava.
Bakeries not delivering bread to distant points of sale can directly implement the measures listed above, without the need to set up a bread take-back scheme.
Olenevalt tagastatud leiva kavandatavast kasutusviisist tuleb hügieeninõuete täitmiseks tagada leiva nõuetekohane käitlemine, vedu ja ladustamine.
Depending on the use that it is planned for the returned bread, appropriate handling, transport and storage must be ensured to meet hygiene requirements.
i63) Müümata jäänud leiva tagastamise määr (%) „tagasivõtmise“ kavas osalevatest müügipunktidest
(i63) Return rate (%) of unsold bread from points of sale participating in the ‘take-back’ scheme
i64) Konkreetse piirkonna müügipunktide osalusmäär (%) olevasolevates tagastamiskavades
(i64) Participation (%) of points of sale in existing returning schemes for a given area
i65) Jäätmete tekke vältimiseks muuks kasutuseks ümber töödeldud müümata jäänud leiva osakaal (%)
(i65) Percentage of unsold bread converted to other uses to avoid food waste generation (%)
b25) Pagaritöökodadele: kõik (100 %) leivamüügipunktid osalevad asjaomases müümata jäänud leiva tagastamise skeemis
(b25) For bakeries: 100 % of the points of sale selling the produced bread participate in an appropriate take-back scheme for the unsold bread
Parim keskkonnajuhtimise tava on vähendada küpsetamise energiakulu, kasutades olemasolevaid ahjusid kõige energiasäästlikumal moel või valides konkreetsete küpsetamisvajaduste tarbeks kõige tõhusama ahju, lähtudes: tootmisnõudmistest, energiaallikatest, ruumist tulenevatest piirangutest, temperatuurinõuetest, töörežiimist ja soojusülekande režiimist.
BEMP is to minimise the energy consumption for baking by either operating existing ovens in the most energy-efficient way or by selecting the most efficient oven to cater for the specific baking needs based on: production requirements, energy sources, space constraints, temperature requirements, operation mode and heat transfer mode.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide leiva, küpsiste ja kookide tootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
This BEMP is applicable to all manufacturers of bread, biscuits and cakes, including SMEs.
i66) Energiakasutus küpsetamisprotsessis, st kWh järgmiste ühikute kohta:
(i66) Energy use in the baking process, i.e. kWh per:
küpsetatud toote t või
t of baked product, or
kasutatud jahu t või
t of input flour used, or
küpsetamisala m2 (ahju pindala)
m2 of baking area (oven surface)
Selles jaotises vaadeldakse veini tootvaid ettevõtteid (NACE kood 11.02).
BEMP is to:
rakendada veinitehases tekkivate orgaaniliste jääkide puhul strateegilist ressursitõhususel põhinevat lähenemisviisi, mis hõlmab konkreetseks juhtumiks võetud meetmeid, näiteks: muuta kõrvaltooted inimtoiduks sobivateks toodeteks (nt viinamarjamassi destilleerimine alkoholiks); tõrjuda kompostimise abil välja sünteetilised väetised; taaskasutada energiat koostootmisjaamades (jaotis 3.1.8);
reduce water consumption in the winery by improving cleaning operations (Section 3.1.4) and installing highly water-efficient equipment,
vähendada energiatarbimist:
implement a strategic resource efficiency approach to organic residues generated in the winery, including actions, tailored to the specific case, such as: turning by-products into products for human consumption (e.g. distillation for alcohol from grape pomace); displacing synthetic fertilisers thanks to composting; recovering energy in combined heat, cooling and power plants (Section 3.1.8),
valides seadmete väljavahetamise või laiendamise vajaduse korral energiatõhusad seadmed, tagades valitud seadmete nõuetekohase suuruse (vastavalt protsessi vajadustele);
reduce energy consumption by:
parandades torude, jahutusliinide jne isolatsiooni;
choosing energy-efficient equipment whenever there is a need for replacement or expansion, ensuring the proper sizing of the equipment selected (according to the process needs),
kontrollides regulaarselt mahutites asuvaid kütte- ja jahutustorusid, et vältida ja/või parandada lekkeid või kahjustusi nende isolatsioonis;
increasing the insulation of pipes, cooling lines, etc.,
kavandades suure energiatõhususega keldreid (st sobilik suund ja asukoht päikesekiirguse vähendamiseks, kõrgete U-väärtustega valitud ehitusmaterjalid ning nn roheliste katuste ja peegeldavate värvide ja materjalide eelistamine).
regularly inspecting the heating/cooling pipes in the tanks in order to prevent and/or repair leaks or damage to their insulation,
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide veinitootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
designing highly energy-efficient cellars (i.e. select suitable orientation and location to reduce sun exposure, select construction materials with high U-values, and use green roofs and reflective paints and materials).
Siiski esineb mitme ülalkirjeldatud meetme puhul juba olemas olevates veinitehastes piiranguid, kuna protsesside kohaldatavus sõltub juba sisse töötatud konkreetsetest tootmisprotsessidest.
This BEMP is applicable to all manufacturers of wine, including SMEs.
(i67) Kogu veinitehases kasutatav vesi (l) liitri toodetava veini kohta.
However, there are some limitations to a number of the measures described above for existing wineries, where the applicability depends on the specific production processes already in place.
Protsessi tasandil võib mõõta ka kasutatavat veekogust
(i67) Total water used in the winery (l) per litre of wine produced.
(i68) Orgaaniliste jäätmete tootmine veinitehases (kg) kuus/aastas toodetava liitri veini kohta
Water used can also be measured at the process level.
(i69) Soojusenergia kasutamine (kWh liitri toodetud veini kohta): võib arvutada aasta lõikes või saagikoristushooajal
(i68) Organic waste generation in the winery (kg) per litre of wine produced per month/year
(i70) Elektrikasutus (kWh liitri toodetud veini kohta): võib arvutada aasta lõikes või saagikoristushooajal
(i69) Thermal energy use (kWh/l of wine produced): can be calculated annually or during the harvesting season
Alljärgnevas tabelis on esitatud valik toiduaine- ja joogitootmissektori keskkonnatoime põhinäitajaid.
(i70) Electricity use (kWh/l of wine produced): can be calculated annually or during the harvesting season
Need on kõikide 3. jaotises nimetatud näitajate alajaotised.
The following table lists a selection of key environmental performance indicators for the food and beverage manufacturing sector.
Tabel on jagatud sihtrühma alusel vastavalt käesoleva dokumendi ülesehitusele:
These are a subset of all the indicators mentioned in Section 3.
kõigi toiduaine- ja joogitootjate puhul võtmetähtsusega näitajad;
The table is divided by target group, according to the structure of this document:
täiendavad võtmetähtsusega näitajad toiduaine- ja joogitootmissektori mitme alamsektori kohta, nimelt:
key indicators for all food and beverage manufacturers;
kohvi töötlemine;
additional key indicators for several subsectors within the food and beverage manufacturing sector, namely:
oliiviõli tootmine;
processing of coffee,
karastusjookide tootmine;
manufacture of olive oil,
õlletootmine;
manufacture of soft drinks,
liha- ja linnulihatoodete tootmine;
manufacture of beer,
puuviljamahla tootmine;
production of meat and poultry meat products,
juustu valmistamine;
manufacture of fruit juice,
leiva, küpsiste ja kookide tootmine;
cheese-making operations,
veinitootmine.
manufacture of bread, biscuits and cakes,
Näitaja
manufacture of wine.
Ühtne ühik
Indicator
Peamine sihtrühm
Common unit
Lühikirjeldus
Main target group
Soovituslik seire miinimumtase
Short description
Seotud põhinäitaja
Recommended minimum level of monitoring
määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisa (punkti C alapunkti 2) kohaselt
Related core indicator
Tipptaseme võrdlusalus
in accordance with Annex IV to Regulation (EC) No 1221/2009 (Section C.2)
Seotud parim keskkonnajuhtimise tava
Benchmark of excellence
KÕIK TOIDUAINE- JA JOOGITOOTJAD (NACE KOODID 10 JA 11)
Related best environmental management practice
Keskkonnasäästlikkuse hindamise tunnustatud eeskirjade abil hinnatud tootmisüksuste või toodete osakaal
ALL FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURERS (NACE CODES 10 AND 11)
Kõik toiduaine- ja joogitootjad
Percentage of total sites or products assessed using a recognised environmental sustainability assessment protocol.
Tootmisüksused (st tootmisprotsessid) ja tooted, mida on hinnatud, kasutades süsiniku jalajälje mõõtmist ja/või olelusringi hindamist (LCA) jagatuna tootmisüksuste ja toodete koguarvuga
All food and beverage manufacturers
Ettevõtte tasand
Production sites (i.e. production processes) and products that are assessed using carbon footprinting and/or life cycle assessments (LCAs) divided by the total number of production sites and products
Energiatõhusus
Company level
Materjalitõhusus
Energy efficiency
Vesi
Material efficiency
Jäätmed
Water
Bioloogiline mitmekesisus
Waste
Heited
Biodiversity
Rakendatakse ettevõtteülest keskkonnasäästlikkuse hindamist, mis hõlmab kõiki toiminguid.
Emissions
Läbi viiakse kõikide uute arendatavate toodete keskkonnasäästlikkuse hindamine.
A company-wide environmental sustainability assessment covering all operations is implemented.
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.1
An environmental sustainability assessment for all new products under development is carried out.
Ettevõttespetsiifilistele säästlikkuskriteeriumidele või olemasolevatele säästlikkuse standarditele vastavate koostisainete või toodete osakaal
BEMP 3.1.1
Ettevõtte konkreetsetele säästlikkuskriteeriumidele või olemasolevatele säästlikkuse standarditele vastavate koostisainete või toodete arv või väärtus eurodes, jagatuna ostetud koostisainete või toodete koguarvu või -väärtusega
Percentage of ingredients or products meeting the company's specific sustainability criteria or complying with existing sustainability standards
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.2
Number or value in euro of ingredients or products purchased which meet the company's specific sustainability criteria or comply with existing sustainability standards divided by the total number or value of ingredients or products purchased
Säästlikkuse suurendamise programmides osalevate tarnijate osakaal
BEMP 3.1.2
Säästlikkuse suurendamise programmidesse (keskkonnatoime parandamise nimel) kaasatud tarnijate arv võrrelduna tarnijate koguarvuga.
Percentage of suppliers engaged in sustainability improvement programmes
Seda näitajat saab arvutada ka säästlikkuse suurendamise programmidesse (keskkonnatoime parandamise nimel) kaasatud tarnijate tarnitavate toodete väärtuse alusel eurodes võrrelduna tarnitud toodete koguarvuga
Number of suppliers involved in sustainability programmes (in order to improve their environmental performance) out of the total number of suppliers.
Pakenditega seotud CO2 heited valmistatud toote ühiku kaalu/mahu kohta
This indicator can also be calculated based on the value in euro of the products supplied by suppliers involved in sustainability programmes (in order to improve their environmental performance) out of the total value of products supplied
Pakendi g CO2ekv toote g kohta
Packaging-related CO2 emissions per weight/volume unit of product manufactured
Pakendi g CO2ekv toote ml kohta
Packaging gCO2eq/g of product
Pakendiga seotud CO2ekv heide valmistatud toote ühiku kaalu või mahu kohta, lähtudes arvutamisel ökodisainivahendi kasutamisest pakendi kujundamisel
Packaging gCO2eq/ml of product
Toote kohta
Packaging-related CO2eq per unit weight or volume of product manufactured calculated thanks to the use of an eco-design tool for packaging design
Pakendi kavandamisel kasutatakse ökodisainivahendit, et selgitada välja vähese keskkonnamõjuga võimalused
Per product
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.3
An eco-design tool is employed when designing packaging to identify options with a low environmental impact.
Puhastamisega seotud energiakasutus tooteühiku kohta
BEMP 3.1.3
kWh toodete arvu kohta
Cleaning-related energy per unit of production
Puhastustoimingutel kasutatud energia (soojus ja elekter) jagatuna toodangu kogusega, mida väljendatakse toodete kaalus, mahus või arvus
kWh/number of products
Tootmisüksuse kohta
Energy (heat and electricity) used for cleaning operations divided by the amount of product output expressed in weight, volume or number of products
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.4
Per production site
Puhastamisega seotud veekasutus tooteühiku kohta
BEMP 3.1.4
m3 toodete arvu kohta
Cleaning-related water use per unit of production
Puhastustoimingutel kasutatud vesi jagatuna toodangu kogusega, mida väljendatakse toodete kaalus, mahus või arvus
m3/number of products
Tooteühiku kohta kasutatava puhastusaine kogus
Water used for cleaning operations divided by the amount of product output expressed in weight, volume or number of products
kg toodete arvu kohta
Amount of cleaning product used per unit of production
Puhastusaine (nt seebikivi) mass või maht jagatuna toodangu kogusega, mida väljendatakse toodete kaalus, mahus või arvus
kg/number of products
Transpordiga seotud kasvuhoonegaaside eriheide toote koguse kohta
Mass or volume of cleaning products (e.g. caustic soda) divided by the amount of product output expressed in weight, volume or number of products
kg CO2ekv / tonn
Specific transport GHG emissions per product quantity
kg CO2ekv / alus
kg CO2eq/tonne
kg CO2ekv / kast
kg CO2eq/pallet
Transpordi käigus tekkinud kogu CO2ekv heide jagatuna veetavate aluste/kastide kaalu, mahu või arvuga (vastavalt asjakohasusele)
kg CO2eq/case
Kõigi (100 %) transpordi- ja logistikatoimingute puhul (ka kolmandast isikust teenusepakkuja kaudu) esitatakse järgmised näitajad: erinevate transpordiliikide osakaal (%); kg CO2ekv m3 kohaletoimetatud aluse jne kohta
Total CO2eq emitted during transport divided by the weight or volume or number of pallets/cases (according to relevance) transported
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.5
For 100 % of transport and logistics operations (including third-party providers), the following indicators are reported: % of transport by different modes; kg CO2eq per m3/pallet etc. delivered.
Transpordiga seotud kasvuhoonegaaside eriheide toote koguse ja vahemaa kohta
BEMP 3.1.5
kg CO2ekv / t / km
Specific transport GHG emissions per product quantity and distance
Transpordi käigus tekkinud kogu CO2ekv heide jagatuna veetava toote kaalu ja läbitud vahemaaga
kg CO2eq/tonne/km
Asutusesiseste transpordi- ja logistikatoimingute puhul esitatakse järgmised näitajad: veoki koormustegur (massi- või mahuprotsent); kg CO2ekv t·km kohta
Total CO2eq emitted during transport divided by the weight of product transported and the distance travelled.
Erinevate transpordiliikide osakaal
For in-house transport and logistics operations, the following indicators are reported: truck load factor (% weight or volume capacity); kg CO2eq per t·km.
Erinevate transpordiliikide osakaal (nt maantee-, raudtee-, mere-, õhutransport) transporditegevuses kokku
Percentage of transport by different modes
Transpordiliigi osakaalu võib arvutada tonnkilomeetri või müügiväärtuse alusel
Percentage of different transport modes (e.g. road, rail, maritime, air) in the total transport activities.
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.5
The percentage of transport by mode can be calculated based on tonne·km or sales value.
Kaubaveo koormustegur
Load factor for freight transport
% kandevõimsus (kg)
% weight (kg) capacity
Kogu kasutatud koormus (kaal või maht) jagatuna kogu olemasoleva koormusega (kaal või maht) transpordiliigi puhul, mida toodete veoks kasutati
% volume (m3) capacity
Asutusesiseste transpordi- ja logistikatoimingute puhul esitatakse järgmised näitajad: kaubaveo koormustegur (massi- või mahuprotsent); kg CO2ekv t·km kohta
Total load used (weight or volume) divided by the total available load (weigh or volume) for the mean of transport used for transporting products
Sõiduki kütusekulu maanteetranspordil
For in-house transport and logistics operations, the following indicators are reported: load factor for freight transport (% weight or volume capacity); kg CO2eq per t·km.
Toodete veoks kasutatavate maanteesõidukite tegelik kütusesääst teel
Vehicle fuel consumption for road transport
Raskete kaubaveokite keskmine kütusekulu on 30 l / 100 km või alla selle
On-road actual fuel economy of road vehicles used for transporting products
Ladude energia erikasutus kokku
Heavy goods vehicles' average fuel consumption less than or equal to 30 l/100 km.
kWh / m2 / kg netotoote kohta
Specific total energy use of warehouses
Laohoonete energiakulu kokku (lõppenergia kujul) teatud ajavahemiku jooksul (nt kuus, aastas), jagatuna läbilaskevõime asjaomase mahuga (nt netotoote kg)
kWh/m2/kg net product
Reguleeritava temperatuuriga laohoone isolatsioon on optimeeritud
Total energy use of the warehouses (in terms of final energy) during a specific timespan (e.g. monthly, annual) divided by the relevant amount of throughput (e.g. kg net product)
Looduslikke külmaaineid kasutavate külmutussüsteemide osakaal
Temperature-controlled warehouse insulation is optimised.
Looduslikke külmaaineid kasutavate külmutussüsteemide osakaal võrrelduna külmutus-/jahutussüsteemide koguarvuga
Percentage use of refrigeration systems running on natural refrigerants
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.6
Use 100 % refrigeration systems running on natural refrigerants in all sites.
Jahutustegur (EER) kW (jahutusvõimsus) / kW (elektritarbimine)
BEMP 3.1.6
Jahutusvõimsuse ja elektritarbimise suhtarv jahutus-/külmutussüsteemis.
Energy efficiency ratio (EER)
Suhtarvu võib arvutada ühe külmutussüsteemi või kogu tootmis-/jahutus-/külmutusrajatise kohta
kW (cooling capacity)/kW (electricity input)
Üldine energiakasutus tooteühiku kohta
Ratio between the cooling capacity and electricity input in a cooling/refrigeration system.
kWh/t
The ratio can be calculated per single refrigeration system or for the entire production/refrigeration/freezing facility
Tootmisüksuses kasutatud energia (soojus, jahutus ja elekter) jagatuna toodangu kogusega, mida väljendatakse toodete kaalus, väärtuses, mahus või arvus
Overall energy use per unit of product
Kasutusel on põhjalik energiajuhtimissüsteem (nt ISO 50001).
kWh/tonne
Läbi viiakse regulaarseid energiaauditeid ja seiret energiakasutuse peamiste põhjuste kindlaksmääramiseks.
Energy (heat, cold and electricity) used in the production site divided by the amount of product output expressed in weight, value, volume or number of product
Kõikides rajatise protsessides rakendatakse asjakohaseid energiatõhususmeetmeid.
A comprehensive energy management system (EnMS) is in place (e.g. ISO 50001).
Protsesside vahel kasutatakse ära sünergiaid soojuse/külma/auru nõudluses nii rajatisesiseselt kui ka naabruses asuvate rajatistega.
Regular energy auditing and monitoring are deployed to identify the main drivers of energy consumption.
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.7
Appropriate energy efficiency solutions are implemented for all processes in a facility.
Üldine energiakasutus rajatise pindala kohta
Synergies in heat/cold/steam demand are exploited across processes, within the facility and neighbouring ones.
kWh tootmisrajatise m2 kohta
BEMP 3.1.7
Tootmisüksuses teatud ajavahemikus (nt aastas, kuus) kasutatud energia (soojus, jahutus ja elekter) jagatuna rajatise põrandapinnaga
Overall energy use per facility surface
Üldine energiakasutus konkreetsete protsesside käitamiseks
kWh/m2 of production facility
Teatud ajavahemikus (nt aastas, kuus) ja teatud protsessi käigus (nt puhastamine, toiduvalmistamine, jahutamine) kasutatud energia (soojus, jahutus ja elekter)
Energy (heat, cold and electricity) used in the production site over a specific timespan (e.g. annual, monthly) divided by the facility floor area
Protsessi kohta
Overall energy use for specific processes
Kasutusele on võetud põhjalik energiajuhtimissüsteem, näiteks ISO 50001, mis võib olla näiteks EMASi-taolise keskkonnajuhtimissüsteemi osa.
Energy (heat, cold and electricity) used over a specific timespan (e.g. annual, monthly) for a specific process (e.g. cleaning, cooking, refrigeration)
Taastuvatest energiaallikatest saadava energiakasutuse osakaal tootmisrajatistes
Per process
Taastuvenergia (soojus ja elekter eraldi), mida toodetakse kohapeal/läheduses või ostetakse sertifitseeritud taastuvenergiana (nt taastuvatest energiaallikatest saadud elekter), jagatuna tootmisüksuste energiakasutusega (soojus ja elekter eraldi).
A comprehensive energy management system (EnMS) is in place, such as ISO 50001, which can be part of an environmental management system like EMAS.
Sertifikaat peab tagama, et ostetud taastuvenergia ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka.
Percentage of the energy use of production facilities met by renewable energy sources.
Sobivate tootmisprotsesside tarbeks võetakse kasutusele kohapeal või lähedal taastuvatest allikatest toodetav soojusenergia.
Renewable energy (heat and electricity separately) produced on site/nearby or purchased as certified renewable energy (e.g. renewable electricity) divided by the energy use of the production facilities (heat and electricity separately).
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.8 Toodetud toidujäätmete ja lõpptoodete suhtarv
The certification must ensure that the renewable energy purchased is not already accounted for by another organisation or in the national electricity average generating mix.
toidujäätmed tonnides / lõpptooted tonnides
BEMP 3.1.8
Rakendatud on asjaomased parimad võimalikud tehnikad
Ratio between the food waste generated and the finished products manufactured
jah/ei
tonnes of food waste/tonne of finished product
See näitaja väljendab, kas toidu- ja joogitootja rakendab asjaomaseid parimaid võimalikke tehnikaid.
Tonnes of food waste (sent for recycling, recovery and disposal, including food waste used as a source of energy or for producing fertilisers) divided by tonnes of finished product
Toidu- ja joogitootja peaks asjaomasust hindama vastavalt oma tegevuse keskkonnaülevaate tulemustele ning selle käigus välja selgitatud asjaomastele keskkonnaaspektidele ja surveteguritele.
BEMP 3.1.9
Hindamisel tuleks arvesse võtta ettevõtte toimingute ja protsesside konkreetset ulatust ja tingimusi.
Relevant BAT are implemented
Saavutatud on keskkonnatoime tase, mis jääb FDM BREF-dokumendis määratletud PVT-ga saavutatavate heitetasemete (või keskkonnatoime) igast vahemikust parima 10 % hulka.
y/n
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.1.10
This indicator expresses if relevant Best Available Techniques (BAT) are implemented by the food and drink manufacturer.
KOHVI TÖÖTLEMISEGA TEGELEVAD ETTEVÕTTED (NACE KOOD 10.83)
The relevance should be assessed by the food and drink manufacturer according to the environmental review of its activities and the relevant environmental aspects and pressures identified.
Soojusenergia kasutamine röstimistoimingutes
The assessment should consider the specific size/conditions of operations and processes of the company.
kWh tonni röstitud rohelise kohvi kohta
A level of environmental performance which is within the best 10 % of each of the BAT-AE(P)L ranges defined in the FDM BREF is achieved.
Kohvi töötlemisega tegelevad ettevõtted
BEMP 3.1.10
Röstimisel kasutatud soojusenergia (nt maagaas, propaan) jagatuna röstitud rohelise kohvi tonnide arvuga.
COMPANIES PROCESSING COFFEE (NACE CODE 10.83)
Seda võib arvutada partii kohta või perioodiüleselt (nt päevas, nädalas, kuus)
Heat energy use in roasting operations
Parim keskkonnajuhtimise tava 3.2.1