natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compliance with the requirements of Regulation (EC) No 1221/2009 as amended by this Regulation shall be checked at the time of the verification of the organisation in accordance with Article 18 of Regulation (EC) No 1221/2009.
Kui EMASi registreeringut uuendatakse ja kui järgmine tõendamine tuleb teha enne 14. märtsi 2018, võib järgmise tõendamise tähtaega tõendaja ja pädevate asutuste kokkuleppel kuue kuu võrra pikendada.
In case of renewal of EMAS registration, if the next verification is to be carried out before 14 March 2018, the date of the next verification may be extended by six months in agreement with the environmental verifier and the Competent Bodies.
Enne 14. septembrit 2018 võib tõendaja nõusolekul teha tõendamise nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013 [2] muudetud määruse (EÜ) nr 1221/2009 nõuete kohaselt.
However, before 14 September 2018, the verification may, in agreement with the environmental verifier, be carried out in accordance with the requirements of Regulation (EC) No 1221/2009, as amended by Council Regulation (EU) No 517/2013 [2].
Kui selline tõendamine tehakse, kehtib tõendaja kinnitus kui ka registreerimissertifikaat üksnes 14. septembrini 2018.
If such a verification takes place, the validity of the statement of the environmental verifier as well as the registration certificate are only valid until 14 September 2018
Artikkel 3
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Brüssel, 28. august 2017
Done at Brussels, 28 August 2017.
Komisjoni nimel
The President
ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.
OJ L 342, 22.12.2009, p. 1.
Nõukogu 13. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 517/2013, millega kohandatakse teatavaid määruseid ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, transpordipoliitika, energeetika, maksustamise, statistika, üleeuroopaliste võrkude, kohtusüsteemi ja põhiõiguste, vabaduse, turvalisuse ja õiguse, keskkonna, tolliliidu, välissuhete, välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning institutsioonide valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
Council Regulation (EU) No 517/2013 of 13 May 2013 adapting certain regulations and decisions in the fields of free movement of goods, freedom of movement for persons, company law, competition policy, agriculture, food safety, veterinary and phytosanitary policy, transport policy, energy, taxation, statistics, trans-European networks, judiciary and fundamental rights, justice, freedom and security, environment, customs union, external relations, foreign, security and defence policy and institutions, by reason of the accession of the Republic of Croatia (OJ L 158, 10.6.2013, p. 1).
LISA
ANNEX I
KESKKONNAÜLEVAADE
ENVIRONMENTAL REVIEW
Keskkonnaülevaade hõlmab järgmisi valdkondi.
The environmental review shall cover the following areas:
Organisatsioonilise konteksti kindlaksmääramine
Determination of the organisational context
Organisatsioon peab määrama kindlaks välised ja sisemised küsimused, mis võivad avaldada positiivset või negatiivset mõju selle suutlikkusele saavutada oma keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatavad tulemused.
The organisation shall determine those external and internal issues that can affect positively or negatively its ability to achieve the intended outcomes of its environmental management system.
Nende küsimuste hulka kuuluvad asjakohased keskkonnatingimused nagu kliima, õhukvaliteet, veekvaliteet, loodusvarade kättesaadavus, bioloogiline mitmekesisus.
Such issues include relevant environmental conditions such as climate, air quality, water quality, natural resources availability, biodiversity.
Need võivad muu hulgas hõlmata ka järgmisi tingimusi:
They may also include but are not limited to the following conditions:
välised tingimused (näiteks kultuurilised, sotsiaalsed, poliitilised, juriidilised, regulatiivsed, rahalised, tehnoloogilised, majanduslikud, looduslikud ja konkurentsialased asjaolud);
external conditions (such as cultural, social, political, legal, regulatory, financial, technological, economic, natural and competitive circumstances),
organisatsiooni omapärast tulenevad sisemised tingimused (näiteks selle tegevus, tooted ja teenused, strateegiline suund, kultuur ja võimekus).
internal conditions related to the organisation characteristics (such as its activities, products and services, strategic direction, culture and capabilities).
Huvitatud isikute tuvastamine ning nende asjakohaste vajaduste ja ootuste väljaselgitamine
Identification of the interested parties and determination of their relevant needs and expectations
Organisatsioon peab välja selgitama keskkonnajuhtimissüsteemi seisukohalt asjakohased huvitatud isikud, nende asjakohased vajadused ja ootused ning selle, missugustele nimetatud vajadustele ja ootustele peab organisatsioon vastama või otsustab vastata.
The organisation shall determine the interested parties that are relevant to the environmental management system, the relevant needs and expectations of these interested parties and which of these needs and expectations it has or it chooses to comply with.
Kui organisatsioon otsustab vabatahtlikult vastata huvitatud isikute asjakohastele vajadustele või ootustele, mida õigusnõuetes ei käsitleta, või nendega nõustuda, muutuvad need organisatsiooni vastavuskohustuste osaks.
If the organisation decides to voluntarily adopt or agree with relevant needs or expectations of interested parties not covered by legal requirements, those become part of its compliance obligations.
Kehtivate keskkonnaalaste õigusnõuete kindlakstegemine
Identification of the applicable legal requirements relating to the environment
Lisaks kehtivate keskkonnaalaste õigusnõuete loetelu koostamisele märgib organisatsioon, kuidas ta saab esitada tõendeid selle kohta, et ta vastab erinevatele õigusnõuetele.
In addition to the establishment of a register of applicable legal requirements, the organisation shall also indicate how evidence that it is complying with the different legal requirements can be provided.
Otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide väljaselgitamine ning oluliste aspektide kindlaksmääramine
Identification of direct and indirect environmental aspects and determination of those being significant
Organisatsioon teeb kindlaks kõik nõuetekohaselt kvalifitseeritud või kvantifitseeritud ning olulise keskkonnamõjuga otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid ning koostab registri kõigist olulisena käsitatavatest keskkonnaaspektidest.
The organisation shall identify all direct and indirect environmental aspects with a positive or negative impact on the environment, qualified and quantified as appropriate and compile a register of all identified environmental aspects.
Samuti selgitab organisatsioon välja, missugused nimetatud aspektidest on olulised vastavalt käesoleva lisa punkti 5 alusel sätestatud kriteeriumidele.
The organisation shall also determine which of those aspects are significant based on criteria established in accordance with point 5 of this Annex.
Otsese ja kaudse keskkonnamõju kindlaks tegemisel on oluline, et organisatsioon võtaks arvesse ka oma põhitegevusega seotud keskkonnaaspekte.
When identifying direct and indirect environmental aspects it is essential that organisations also consider the environmental aspects associated with their core business.
Organisatsiooni tegevuskoha ja rajatistega seotud keskkonnaaspektide loend ei ole piisav.
An inventory limited to the environmental aspects of an organisation's site and facilities is insufficient.
Oma tegevuse, toodete ja teenustega seotud otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide kindlaks tegemisel kasutab organisatsioon olelusringil põhinevat lähenemisviisi, võttes arvesse olelusringi etappe, mida saab kontrollida või mõjutada.
When identifying direct and indirect environmental aspects of its activities, products and services the organisation shall adopt a life cycle perspective, by taking into account the life cycle stages that it can control or influence.
Need etapid hõlmavad organisatsiooni tegevusalast sõltuvalt tavaliselt tooraine hankimist, ostmist ja hankeid, disaini, tootmist, transporti, kasutamist, käitlemist olelusringi lõpus ning lõppladustamist.
Such stages typically include raw material acquisition, purchasing and procurement, design, production, transportation, use, end-of-life treatment and final disposal depending on the activity of the organisation.
Otsesed keskkonnaaspektid
Direct environmental aspects
Otsesed keskkonnaaspektid on seotud organisatsiooni enda tegevuse, toodete ja teenustega, mida organisatsioon otseselt kontrollib.
Direct environmental aspects are associated with activities, products and services of the organisation itself over which it has direct management control.
Kõik organisatsioonid peavad võtma arvesse oma tegevuse otseseid keskkonnaaspekte.
All organisations have to consider the direct aspects of their operations.
Otsesed keskkonnaaspektid hõlmavad muu hulgas järgmist:
Direct environmental aspects include, but are not limited to:
õhkuheide;
emissions to air;
vetteheide (kaasa arvatud põhjavette imbumine);
releases to water (including infiltrations to groundwater),
tahkete ja muude, eelkõige ohtlike jäätmete tekitamine, nende ringlussevõtt, korduskasutamine, vedu ja kõrvaldamine;
production, recycling, reuse, transportation and disposal of solid and other wastes, particularly hazardous wastes;
maa kasutamine ja saastamine;
use and contamination of land;
energia, loodusvarade (kaasa arvatud vee, fauna ja floora) ning toorainete kasutamine;
use of energy, natural resources (including water, fauna and flora) and raw materials;
lisa- ja abiainete, samuti pooltoodete kasutamine;
use of additives and auxiliaries as well as semi-manufactured goods;
kohalikud probleemid (müra, vibratsioon, lõhn, tolm, välimus jne).
local issues (noise, vibration, odour, dust, visual appearance, etc.).
Keskkonnaaspektide väljaselgitamisel tuleks kaaluda ka järgmist:
When identifying the environmental aspects, the following should also be considered:
keskkonnaõnnetuste ja muude potentsiaalse keskkonnamõjuga hädaolukordade (näiteks keemiaõnnetuste) toimumise ning võimalike ebatavaliste olukordade tekkimise oht, mis võib kaasa tuua võimaliku keskkonnamõju;
risks of environmental accidents and other emergency situations with a potential environmental impact (e.g. chemical accidents) and potential abnormal situations that could lead to a potential environmental impact,
kaupade ja teenuste veo ning tööasjus reisivate töötajatega seonduvad küsimused.
transport issues for goods and services and for staff travelling on company business
Kaudsed keskkonnaaspektid
Indirect environmental aspects
Kaudsed keskkonnaaspektid võivad tuleneda organisatsiooni ja kolmandate isikute suhtlemisest, mida organisatsioon saab mõjutada mõistlikul määral.
Indirect environmental aspects can result from the interaction of an organisation with third parties which can to a reasonable degree be influenced by the organisation.
Need hõlmavad muu hulgas järgmist:
These include, but are not limited to:
toodete ja teenuste olelusringiga seotud küsimused, mida organisatsioon saab mõjutada (tooraine hankimine, disain, ostmine ja hankimine, tootmine, transport, kasutamine, käitlemine olelusringi lõpus ning lõppladustamine);
product and services life-cycle-related issues that the organisation can influence (raw material acquisition, design, purchasing and procurement, production, transportation, use, end-of-life treatment and final disposal);
kapitaliinvesteeringud, laenude andmine ja kindlustusteenused;
capital investments, granting loans and insurance services;
uued turud;
new markets;
teenuste valik ja koosseis (nt vedu või toitlustusteenus);
choice and composition of services (e.g. transport or the catering trade);
haldamise ja kavandamisega seotud otsused;
administrative and planning decisions;
tootevaliku koosseis;
product range compositions;
peatöövõtjate, alltöövõtjate, tarnijate ja alltarnijate keskkonnategevuse tulemuslikkus ja tavad.
the environmental performance and practices of contractors, subcontractors, suppliers and sub-suppliers.
Organisatsioonid peavad suutma tõendada, et juhtimissüsteemis käsitletakse nende aspektidega seotud olulisi keskkonnaaspekte ja mõju.
Organisations must be able to demonstrate that the significant environmental aspects and impacts associated with these aspects are addressed within the management system.
Organisatsioon peaks püüdma tagada, et tarnijad ja organisatsiooni nimel tegutsevad isikud järgivad oma lepingujärgses tegevuses organisatsiooni keskkonnapoliitikat.
The organisation should endeavour to ensure that the suppliers and those acting on the organisation's behalf comply with the organisation's environmental policy within the remit of the activities carried out for the contract.
Organisatsioon peab uurima, millisel määral ta võib neid kaudseid keskkonnaaspekte mõjutada ning milliseid meetmeid saab võtta keskkonnamõju vähendamiseks või keskkonnaalase kasu suurendamiseks.
An organisation shall consider how much influence it can have over those indirect environmental aspects, and what measures it can take to reduce the environmental impact or to increase the environmental benefit.
Keskkonnaaspektide olulisuse hindamine
Assessment of the significance of the environmental aspects
Organisatsioon peab määratlema oma tegevuse, toodete ja teenuste keskkonnaaspektide tähtsuse hindamise kriteeriumid ning rakendama neid kriteeriume tegemaks kindlaks, millistel aspektidel on olelusringi perspektiivi arvestades oluline keskkonnamõju.
An organisation shall define the criteria for assessing the significance of the environmental aspects of its activities, products and services and apply these to determine which environmental aspects have a significant environmental impact considering a life cycle perspective.
Organisatsiooni väljatöötatud kriteeriumides võetakse arvesse asjakohaseid õigusakte ning need kriteeriumid peavad olema mitmekülgsed, sõltumatult kontrollitavad, reprodutseeritavad ja avalikud.
The criteria developed by an organisation shall take into account the legislation and shall be comprehensive, capable of independent checking, reproducible and made publicly available.
Kriteeriumide kehtestamisel võtab organisatsioon arvesse järgmisi elemente:
When establishing these criteria an organisation shall consider the following elements:
potentsiaalne kahju või kasu keskkonnale, kaasa arvatud bioloogilisele mitmekesisusele;
potential harm or benefit to the environment including biodiversity;
keskkonna seisukord (nt kohaliku, piirkondliku või üleilmse keskkonna haavatavus);
the condition of the environment (such as the fragility of the local, regional or global environment);
aspekti või mõju suurus, arv, sagedus või pöörduvus;
size, number, frequency and reversibility of the aspect or impact;
asjakohaste keskkonnaalaste õigusaktide olemasolu ja nõuded;
existence and requirements of relevant environmental legislation;
huvitatud isikute, kaasa arvatud organisatsiooni töötajate seisukohad.
views of the interested parties, including employees of the organisation.
Olenevalt organisatsiooni tegevuse, toodete ja teenuste tüübist võidakse kaaluda ka täiendavaid asjakohaseid elemente.
Additional relevant elements may be considered depending on the type of activities, products and services of the organisation.
Organisatsioon hindab kehtestatud kriteeriumide alusel oma keskkonnaaspektide ja -mõju olulisust.
Based on the established criteria the organisation shall assess the significance of its environmental aspects and impacts.
Selleks võtab organisatsioon muu hulgas arvesse järgmist:
To do so the organisation shall take into account considerations that may include but are not limited to:
organisatsiooni andmed materjali ja energia kasutamise ning vette või õhku juhitavate heidete ja jäätmete ohtlikkuse kohta;
the organisation's existing data on material and energy inputs, discharges, wastes and emissions in terms of risk;
organisatsiooni tegevus, mida reguleerivad keskkonnaalased õigusaktid;
activities of the organisation that are regulated by environmental legislation;
hangetega seotud tegevus;
procurement activities;
organisatsiooni toodete kavandamine, tootearendus, valmistamine, levitamine, hooldus, kasutamine, korduskasutamine, ringlussevõtt ja kõrvaldamine;
design, development, manufacturing, distribution, servicing, use, re-use, recycling and disposal of the organisation's products;
organisatsiooni tegevusvaldkonnad, mis põhjustavad kõige suuremat keskkonnakulu ja -tulu.
those activities of the organisation with the most significant environmental costs, and environmental benefits.
Organisatsiooni tegevuse keskkonnamõju tähtsuse hindamisel võtab organisatsioon arvesse tavalisi tegutsemistingimusi, käivitamis- ja seiskamistingimusi ning mõistlikult eeldatava hädaolukorra tingimusi.
In assessing the significance of the environmental impacts of the organisation's activities the organisation shall consider normal operating conditions, start-up and shutdown conditions and reasonably foreseeable emergency conditions.
Arvesse võetakse varasemat, praegust ja kavandatavat tegevust.
Account shall be taken of past, present and planned activities.
Varasemate vahejuhtumite uurimisest saadud tagasiside hindamine
Evaluation of feedback from the investigation of previous incidents
Organisatsioon võtab arvesse varasemate vahejuhtumite uurimisest saadud tagasisidet, mis võib mõjutada organisatsiooni suutlikkust saavutada oma keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemused.
The organisation shall take into account the feedback from the investigation of previous incidents that could influence its ability to achieve the intended outcomes of its environmental management system.
Riski ja võimaluste väljaselgitamine ja dokumenteerimine
Determination and documentation of risk and opportunities
Organisatsioon selgitab välja ja dokumenteerib riskid ja võimalused, mis on seotud keskkonnaaspektide, vastavuskohustuste ja muude küsimuste ja nõuetega, mis on loetletud jaotistes 1 kuni 4.
The organisation shall determine and document risks and opportunities associated with its environmental aspects, compliance obligations and other issues and requirements identified in points 1 to 4.
Organisatsioon keskendub neile riskidele ja võimalustele, mida oleks vaja käsitleda keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemuste saavutamiseks, soovimatu mõju või õnnetuse vältimiseks ning organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse jätkuvaks parandamiseks.
The organisation shall focus on those risks and opportunities that should be addressed to assure that the environmental management system can achieve its intended outcome, to prevent undesired effects or accident and to achieve continual improvement of the environmental performance of the organisation.
Olemasolevate protsesside, tavade ja menetluste uurimine
Examination of existing processes, practices and procedures
Organisatsioon uurib olemasolevaid protsesse, tavasid ja menetlusi ning selgitab välja, missugused neist on vajalikud keskkonnajuhtimise pikaajaliseks haldamiseks.
The organisation shall examine existing processes, practices and procedures and determine which are needed in order to ensure the long-term maintenance of the environmental management.
II LISA
ANNEX II
KESKKONNAJUHTIMISSÜSTEEMI NÕUDED NING TÄIENDAVAD KÜSIMUSED, MILLEGA EMASI RAKENDAVAD ORGANISATSIOONID PEAVAD TEGELEMA
ENVIRONMENTAL MANAGEMENT SYSTEM REQUIREMENTS AND ADDITIONAL ISSUES TO BE ADDRESSED BY ORGANISATIONS IMPLEMENTING EMAS
EMASi kohased nõuded keskkonnajuhtimissüsteemidele on sätestatud standardi EN ISO 14001:2015 jaotistes 4 kuni 10.
The environmental management system requirements under EMAS are those laid down in Section 4 to 10 of the EN ISO 14001:2015 standard.
Need nõuded esitatakse uuesti A osas.
Those requirements are reproduced in Part A.
Artikli 4 viiteid käesoleva lisa teatud punktidele tuleks mõista järgmiselt:
The references made in Article 4 to specific points of this Annex should be understood as follows:
viidet punktile A.3 tuleks käsitada viitena A osa punktile 6.1,
Reference to A.3.1 should be understood as reference to Part A 6.1
viidet punktile A.5 tuleks käsitada viitena A osa punktile 9.2.
Reference to A 5.5 should be understood as reference to Part A 9.2.
Lisaks peavad EMASi rakendavad organisatsioonid käsitlema mitmeid täiendavaid küsimusi, millel on otsene seos standardi EN ISO 14001:2015 4. jaotise paljude elementidega.
In addition, organisations implementing EMAS are required to address a number of additional issues that have a direct link to a number of elements of Section 4 of the EN ISO 14001:2015 standard.
Kõnealused täiendavad nõuded on loetletud käesoleva lisa B osas.
Those additional requirements are listed in Part B of this Annex.
A OSA
PART A
Keskkonnajuhtimissüsteemi nõuded vastavalt standardile EN ISO 14001:2015
environmental management system requirements under EN ISO 14001:2015
B OSA
PART B
täiendavad nõuded EMASi rakendavatele organisatsioonidele
additional requirements for organisations implementing EMAS
Keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) osalevad organisatsioonid täidavad EN ISO 14001:2015 [1] nõudeid, mis on esitatud allpool.
Organisations participating in the eco-management and audit scheme (EMAS) shall implement the requirements of EN ISO 14001:2015 [1] which are reproduced below.
A.4 Organisatsiooni kontekst
A.4 Context of the organisation
A.4.1 Organisatsiooni ja selle konteksti mõistmine
A.4.1 Understanding the organisation and its context
Organisatsioon peab määrama kindlaks välised ja sisemised küsimused, mis on asjakohased seoses organisatsiooni eesmärgiga ja mõjutavad organisatsiooni võimet saavutada keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemusi.
The organisation shall determine external and internal issues that are relevant to its purpose and that affect its ability to achieve the intended outcomes of its environmental management system.
Sellised küsimused peavad hõlmama keskkonnatingimusi, mida organisatsioon mõjutab või mis võivad teda mõjutada.
Such issues shall include environmental conditions being affected by or capable of affecting the organisation.
A.4.2 Huvitatud isikute vajaduste ja ootuste mõistmine
A.4.2 Understanding the needs and expectations of interested parties
Organisatsioon peab määrama kindlaks:
The organisation shall determine:
keskkonnajuhtimissüsteemiga seoses huvitatud isikud;
the interested parties that are relevant to the environmental management system;
selliste huvitatud isikute asjakohased vajadused ja ootused (st nõuded);
the relevant needs and expectations (i.e. requirements) of these interested parties;
millised nendest vajadustest ja ootustest saavad tema vastavuskohustusteks.
which of these needs and expectations become its compliance obligations.
A.4.3 Keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala kindlaksmääramine
A.4.3 Determining the scope of the environmental management system
Organisatsioon peab oma keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala määramiseks tegema kindlaks selle piirid ja kohaldatavuse.
The organisation shall determine the boundaries and applicability of the environmental management system to establish its scope.
Kohaldamisala kindlaksmääramisel peab organisatsioon kaalutlema:
When determining this scope, the organisation shall consider:
jaotises A.4.1 osutatud väliseid ja sisemisi küsimusi;
the external and internal issues referred to in A.4.1;
jaotises A.4.2 osutatud vastavuskohustusi;
the compliance obligations referred to in A.4.2;
oma organisatsioonilist üksust (organisatsioonilisi üksuseid), ülesannet (ülesandeid) ja füüsilisi piire;
its organisational unit(s), function(s), and physical boundaries;
oma tegevusvaldkondi, tooteid ja teenuseid;
its activities, products and services;
oma volitusi ja võimet ohjata ning avaldada mõju.
its authority and ability to exercise control and influence.
Kui kohaldamisala on määratletud, siis tuleb kõik organisatsiooni kohaldamisalasse kuuluvad tegevusvaldkonnad, tooted ja teenused lisada keskkonnajuhtimissüsteemi.