natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miscellaneous impurities
Maisi puhul vastab määratlus „võõrseemned“ standardile EN 16378.
Extraneous seeds
„Väliste haigustunnustega seemned“ on inimestele ja loomadele mürgised seemned; seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of ‘extraneous seeds’ is that contained in standard EN 15587.
Riknenud terad
For maize, the definition of ‘extraneous seeds’ is that contained in standard EN 16378.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul vastab määratlus „riknenud terad“ standardile EN 15587.
‘Noxious seeds’ means seeds which are toxic to humans and animals, seeds hampering or complicating the cleaning and milling of cereals and seeds affecting the quality of products processed from cereals.
Maisi puhul vastab määratlus „riknenud terad“ standardile EN 16378.
Damaged grains
Standardis EN 15587 kuulub kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul määratlus „fusarioossed terad“ määratluse „riknenud terad“ alla.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of ‘damaged grains’ is that contained in standard EN 15587.
Võõrkehad
For maize, the definition of ‘damaged grains’ is that contained in standard EN 16378.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul vastab määratlus „võõrkehad“ standardile EN 15587.
In standard EN 15587, for durum wheat, common wheat and barley, the definition of ‘grains affected by fusariosis’ is included in that of ‘damaged grains’.
Maisi puhul vastab määratlus „võõrkehad“ standardile EN 16378.
Extraneous matter
Seemnekestad (maisitõlviku osad)
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of ‘extraneous matter’ is that contained in standard EN 15587.
Tungalterad
For maize, the definition of ‘extraneous matter’ is that contained in standard EN 16378.
Mädanenud terad
Husks (cob fragments in the case of maize)
Kõva nisu ja pehme nisu puhul vastab määratlus „mädanenud terad“ standardile EN 15587.
Ergots
Määratlust „mädanenud terad“ ei kohaldata odra või maisi puhul.
Decayed grains
Loomset päritolu lisandid
For durum wheat and common wheat, the definition of ‘decayed grains’ is that contained in standard EN 15587.
Elus kahjurid
‘Decayed grains’ does not apply to barley or maize.
Oma klaasja välimuse kaotanud terad
Impurities of animal origin.
Oma klaasja välimuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana.
Live pests
Need on määratletud standardis EN 15585.
Mitadiné grains
LISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ASJAOLUD IGA LIIKI TERAVILJA PUHUL
Mitadiné grains of durum wheat are grains whose kernels cannot be regarded as entirely vitreous.
Kõva nisu
They are defined in standard EN 15585.
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
SPECIFIC FACTORS TO TAKE INTO CONSIDERATION FOR EACH TYPE OF CEREAL FOR THE DEFINITION OF IMPURITIES
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sealhulgas fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, ja loomset päritolu lisandid.
‘Grain impurities’ means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests, grains in which the germ is discoloured, mottled grains and grains overheated during drying.
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad (üksnes kui nende osakaal on üle 8 %) ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
‘Miscellaneous impurities’ means extraneous seeds, damaged grains (including grains affected by fusariosis), extraneous matter, husks, ergot, decayed grains and impurities of animal origin.
Oder
Common wheat
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
‘Grain impurities’ means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests, grains in which the germ is discoloured (only where the content exceeds 8 %) and grains overheated during drying.
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sealhulgas fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid.
Barley
2.4.
‘Grain impurities’ means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests and grains overheated during drying.
Mais
‘Miscellaneous impurities’ means extraneous seeds, damaged grains (including grains affected by fusariosis), extraneous matter, husks and impurities of animal origin.
Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
Maize
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, maisitõlviku osad ja loomset päritolu lisandid.
‘Grain impurities’ means grains of other cereals, grains damaged by pests and grains overheated during drying.
II OSA
‘Miscellaneous impurities’ means extraneous seeds, damaged grains, extraneous matter, cob fragments and impurities of animal origin.
Pakkumusmenetluse raames või kindlaksmääratud hinnaga pakutavate või sekkumiseks antavate teraviljade kvaliteedi määramiseks kasutatavad meetodid
PART II
Artikli 4 kohaselt tuleb pakkumusmenetluse raames või kindlaksmääratud hinnaga pakutavate või sekkumiseks antavate teraviljade kvaliteedi määramiseks kasutada järgmisi meetodeid:
Methods used for determining the quality of cereals offered or tendered for, or placed in, intervention
standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mis ei kuulu laitmatu kvaliteediga põhiteraviljade hulka
Pursuant to Article 4, the following methods are to be used to determine the quality of cereals offered or tendered for, or placed in, intervention:
pehme nisu, kõva nisu ja odra puhul standard EN 15587,
reference method for determining matter other than basic cereals of unimpaired quality:
maisi puhul: standard EN 16378;
for common wheat, durum wheat and barley: standard EN 15587,
standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks
for maize: standard EN 16378;
maisi puhul: standard EN 6540,
reference method for determining the moisture content:
muu teravilja kui maisi puhul: standard EN ISO 712 või infrapunatehnoloogial põhinev meetod, mis vastab standardile EN 15948.
for maize: standard EN ISO 6540,
Vaidluse korral tuleb lugeda kehtivaks üksnes neid tulemusi, mis on saadud maisi puhul standardi EN ISO 6540 ja muu teravilja kui maisi puhul standardi EN ISO 712 kohaldamisest;
for cereals other than maize: standard EN ISO 712, or an infrared technology-based method complying with standard EN 15948.
standardmeetod pehmest nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks: kehtestatud käesoleva lisa III osas;
In the event of a dispute, only the results resulting from applying standard EN ISO 6540 for maize and standard EN ISO 712 for cereals other than maize are to be considered valid;
standardmeetod kõva nisu ja jahvatatud pehme nisu proteiinisisalduse määramiseks: kehtestatud:
reference method for determining the non-stickiness and machinability of the dough obtained from common wheat: that set out in Part III of this Annex;
standardis EN ISO 20483 või
reference method for determining the protein content in durum wheat and ground common wheat: that set out in:
standardis CEN ISO/TS 16634-2.
standard EN ISO 20483, or
Vaidluse korral tuleb lugeda kehtivaks üksnes neid tulemusi, mis on saadud standardi EN ISO 20483 kohaldamisel;
standard CEN ISO/TS 16634-2.
standardmeetod jahvatatud pehme nisu Zeleny indeksi määramiseks: kehtestatud standardiga EN ISO 5529;
In the event of a dispute, only the results obtained from applying standard EN ISO 20483 are to be considered valid;
standardmeetod Hagbergi langemisarvu määramiseks (amülaasi aktiivsuse test): kehtestatud standardiga EN ISO 3093;
reference method for determining the Zeleny index of ground common wheat: that set out in standard EN ISO 5529;
standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks: kehtestatud standardiga EN 15585;
reference method for determining the Hagberg falling number (amylase activity test): that set out in standard EN ISO 3093;
standardmeetod mahukaalu määramiseks: kehtestatud standardiga EN ISO 7971/3;
reference method for determining the rate of loss of the vitreous aspect of durum wheat: that set out in standard EN 15585;
proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse kindlaksmääramiseks, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 [1] lisas ja mis on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 [2] I ja II lisas.
reference method for determining the specific weight: that set out in standard EN ISO 7971/3;
III OSA
sampling and analysis methods for establishing the rate of mycotoxins: those referred to in the Annex to Commission Regulation (EC) No 1881/2006 [1] and set out in Annexes I and II to Commission Regulation (EC) No 401/2006 [2].
Pehmest nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramise meetod
PART III
Jaotis
Method for determining the non-stickiness and machinability of the dough obtained from common wheat
Nisujahu prooviküpsetuse meetod.
Title
Meetodit kasutatakse nisust katseliselt jahvatatud jahust pärmi abil kergitatud leiva tootmiseks.
Method for test baking of wheat flour.
Põhimõte
The method is applicable to flour, experimentally milled from wheat for the production of yeast-raised bread.
Tainas valmistakse spetsiaalses segistis jahust, veest, pärmist, soolast ja sahharoosist.
Principle
Pärast jaotamist ja rullimist jäetakse pätsid 30 minutiks seisma; pätsid vormitakse, pannakse küpsetusplaatidele ja pärast lõppkergitust küpsetatakse kindlaksmääratud aja jooksul.
Dough is made from flour, water, yeast, salt and sucrose, in a specified mixer.
Taina käitlemisomadused märgitakse üles.
Yeast
Iga päev valmistatakse värske lahus.
Active dry yeast of type Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck or a product having the same characteristics.
Suhkrulahus
Tap water
5 ± 0,1 g kaubandusliku kvaliteediga sahharoosi lahustatakse 95 ± 1 g vees.
Sugar-salt-ascorbic acid solution
Ensüümaktiivne linnasejahu
Dissolve 30 ± 0,5 g of sodium chloride (commercial grade), 30 ± 0,5 g of sucrose (commercial grade), and 0,040 ± 0,001 g ascorbic acid in 800 ± 5 g of water.
Kaubanduslik kvaliteet.
Prepare fresh daily.
Seadmed ja aparatuur
Sugar solution
Küpsetusruum
Dissolve 5 ± 0,1 g sucrose (commercial grade) in 95 ± 1 g of water.
Küpsetusruumis saab hoida temperatuuri 22–25 °C.
Enzyme active malt flour
Külmik
Commercial grade.
Külmikus saab hoida temperatuuri 4 ± 2 °C.
Equipment and apparatus
Kaal
Baking room
Suurim lubatud koormus 2 kg, täpsus 2 g.
Controlled to maintain a temperature of 22 to 25 °C.
Suurim lubatud koormus 0,5 kg, täpsus 0,1 g.
Refrigerator
Analüütiline kaal
For maintaining a temperature of 4 ± 2 °C.
Täpsus 0,1 × 10– 3 g.
Balance
Segisti
Maximum load 2 kg, accuracy 2 g.
Stephan UMTA 10, mille segaja on Detmold (Stephan Söhne GmbH) või samade omadustega seade.
Maximum load 0,5 kg, accuracy 0,1 g.
Kerkekapp
Analytical balance
Kerkekapis saab hoida temperatuuri 30 ± 1 °C.
Accuracy 0,1 × 10– 3 g.
Lahtised plastmasskarbid
Mixer
Valmistatud polümetüülmetakrülaadist (Plexiglas, Perspex).
Stephan UMTA 10, with mixing arm model ‘Detmold’ (Stephan Soehne GmbH) or similar equipment having the same characteristics.
Sisemõõtmed: 25 × 25 cm, kõrgus 15 cm, seina paksus 0,5 ± 0,05 cm.
Proving cabinet
Neljakandilised plastmassplaadid
Controlled to maintain a temperature of 30 ± 1 °C.
Mõõtmed on vähemalt 30 × 30 cm, paksus 0,5 ± 0,05 cm.
Open plastic boxes
Tainavormimismasin
Made from polymethylmethacrylate (Plexiglas, Perspex).
Brabender kuulhomogenisaator (Brabender OHG) või samade omadustega samalaadne seade.
Inside dimensions: 25 × 25 × 15 cm height, wall thickness 0,5 ± 0,05 cm.
Proovi võtmine
Square plastic sheets
Vastavalt standardile EN ISO 24333.
At least 30 × 30 cm, thickness 0,5 ± 0,05 cm.
Menetlus
Moulder
Hüdratatsiooni määramine
Brabender ball homogeniser (Brabender OHG) or similar equipment having the same characteristics.
Veeimendumine määratakse vastavalt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standardile nr 115/1.
Sampling
Linnasejahu lisamise määramine
According to standard EN ISO 24333.
Jahu langemisarv määratakse kindlaks EN ISO 3093 meetodil.
Procedure
Kui langemisarv on üle 250, määratakse kasvava hulga linnasejahu sisaldusega jahusegude abil kindlaks lisatav linnasejahu (punkt 4.5) hulk, et langemisarv oleks vahemikus 200–250.
Determination of water uptake
Kui langemisarv on alla 250, ei ole linnasejahu vaja lisada.
Determine the water absorption according to ICC Standard No 115/1.
Aktiivse kuivpärmi reaktiveerimine
Determination of malt flour addition
Kohandatakse suhkrulahuse temperatuuri (punkt 4.4) temperatuurini 35 ± 1 °C.
Determine the ‘falling number’ of the flour according to standard EN ISO 3093.
Üks massiosa aktiivset kuivpärmi lisatakse neljale massiosale leigele suhkrulahusele.
If the ‘falling number’ is higher than 250, determine the malt flour addition required to bring it within the range 200 to 250, using a series of mixtures of the flour with increasing quantities of malt flour (point 4.5).
Mitte segada.
If the ‘falling number’ is lower than 250, no malt flour is required.
Vajaduse korral loksutada.
Reactivation of active dry yeast
Lastakse seista 10 ± 1 minutit, seejärel segatakse, kuni saadakse ühtlane suspensioon.
Adjust the temperature of the sugar solution (point 4.4) to 35 ± 1 °C.
Suspensioon kasutatakse ära kümne minuti jooksul.
Pour one part by weight of the active dry yeast into four parts by weight of this tempered sugar solution.
Jahu ja vedelate lisaainete temperatuuri kohandamine
Do not stir.
Jahu ja vee temperatuuri tuleb kohandada nii, et taina temperatuur oleks pärast segamist 27 ± 1 °C.
Swirl if necessary.
Taina koostis
Allow to stand for 10 ± 1 minute, then stir until a homogeneous suspension is obtained.
2 g täpsusega kaalutakse 10 y/3 g olemasoleva niiskusesisaldusega jahu (vastab 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahule), kus „y“ on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatava jahu kogus (vt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standard nr 115/1).
Use this suspension within 10 minutes.
Linnasejahu kogus, mis on vajalik langemisarvu viimiseks vahemikku 200–250 (punkt 7.2), kaalutakse 0,2 g täpsusega.
Temperature adjustment of the flour and the dough liquid
Kaalutakse 430 ± 5 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust (punkt 4.3), millele lisatakse vett, kuni üldmass on (x – 9) 10 y/3 g (vt punkt 10.2), kus „x“ on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatav vee kogus (vt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standard nr 115/1).
The temperature of the flour and the water must be adjusted to give a dough temperature of 27 ± 1 °C after mixing.
Kõnealune üldmass (tavaliselt vahemikus 450–650 g) tuleb saavutada 1,5 g täpsusega.
Dough composition
Kaalutakse 90 ± 1 g pärmi suspensiooni (punkt 7.3).
Weigh, with a precision of 2 g, 10 y/3 g flour on as-is moisture basis (corresponding to 1 kg flour on a 14 % moisture basis), in which ‘y’ is the quantity of flour used in the farinograph test (see ICC Standard No 115/1).
Märgitakse üles taina üldmass (P), mis on jahu, suhkru, soola ja askorbiinhappe lahuse ning vee, pärmisuspensiooni ja linnasejahu masside summa.
Weigh, with a precision of 0,2 g, the quantity of malt flour necessary to bring the ‘falling number’ within the range 200 to 250 (point 7.2).
Segamine
Weigh 430 ± 5 g sugar-salt-ascorbic acid solution (point 4.3) and add water to a total mass of (x – 9) 10 y/3 g, (see point 10.2) in which ‘x’ is the quantity of water used in the farinograph test (see ICC Standard No 115/1).
Enne segamist tuleb sobiva koguse leige vee abil viia segisti temperatuurile 27 ± 1 °C.
This total mass (usually between 450 and 650 g) must be achieved with a precision of 1,5 g.
Segistisse valatakse taina vedelad koostisained ning selle peale puistatakse jahu ja linnasejahu.
Weigh 90 ± 1 g yeast suspension (point 7.3).
Segisti käivitatakse (kiirusel 1, s.o 1400 pööret minutis) ja lastakse töötada 60 sekundit.
Note the total mass of the dough (P), which is the sum of the masses of flour, sugar-salt-ascorbic acid solution plus water, yeast suspension and malt flour.
20 sekundit pärast segisti käivitamist pööratakse tainasegamisnõu kaane küljes olevat kaabitsat kaks pööret.
Mixing
Taina temperatuur mõõdetakse.
Before starting, bring the mixer to a temperature of 27 ± 1 °C by use of a suitable quantity of tempered water.
Kui see ei ole vahemikus 26–28 °C, visatakse tainas ära ning pärast koostisainete temperatuuri kohandamist segatakse uus.
Place the liquid dough ingredients in the mixer and place the flour plus malt flour on top.
Taina omadusi hinnatakse järgmiste määratluste järgi:
Start the mixer (speed 1, 1400 rev/min), and allow to run for 60 seconds.
mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav või
Twenty seconds after the start of mixing, turn the scraper attached to the lid of the mixing bowl two revolutions.
kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav.
Measure the temperature of the dough.
Taina käsitamiseks segamise lõpul mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana peaks tainas moodustama ühtse massi, mis ei jää nõu külgede ega segisti võlli külge.
If it is outside the range 26 to 28 °C, discard the dough and mix a new one after adjustment of ingredient temperatures.
Tainast peaks olema võimalik eemaldada tainasegamisnõust käsitsi ühe liigutusega ilma olulise kaota.
Note dough properties using one of the following terms:
Jaotamine ja rullimine
non-sticky and machinable, or
2 g täpsusega kaalutakse kolm tainapätsi vastavalt järgmisele valemile:
sticky and non-machinable.
p 0,25 P, kus:
To be considered ‘non-sticky and machinable’ at the end of mixing, the dough should form a coherent mass which hardly adheres to the sides of the bowl and spindle of the mixer.
p jaotatud tainapätsi mass,
It should be possible to collect the dough by hand and remove it from the mixing bowl in a single motion without noticeable loss.
P taina üldmass.
Dividing and rounding
Pätse rullitakse viivitamatult 15 sekundi jooksul tainavormimismasinas (punkt 5.10) ning paigutatakse 30 ± 2 minutiks ümberpööratud plastmasskarpidega (punkt 5.8) kaetud neljakandilistel plastmassplaatidel (punkt 5.9) kerkekappi (punkt 5.7).
Weigh, with precision of 2 g, three pieces of dough according to the formula:
Pätsidele jahu ei raputata.
p 0,25 P, where:
Vormimine
p mass of scaled dough piece,
Tainapätsid paigutatakse plastmassplaatidel ja plastmasskarpidega kaetuna tainavormimismasinasse (punkt 5.10) ning iga pätsi rullitakse uuesti 15 sekundit.
P total mass of dough.
Tainapätsilt eemaldatakse kate alles vahetult enne rullimist.
Immediately round the pieces for 15 seconds in the moulder (point 5.10) and place them for 30 ± 2 minutes on the square plastic sheets (point 5.9), covered by the inverted plastic boxes (point 5.8) in the proving cabinet (point 5.7).
Taina omadusi hinnatakse uuesti järgmiste määratluste järgi:
Do not use dusting flour.
Taina käsitamiseks segamise lõpul mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana ei jää tainas üldse või jääb vähe tainavormimismasina kambri külgede külge, nii et kamber käib masina töötades vabalt ringi ja moodustab tainast korrapärase kuuli.
Moulding
Segamise lõpul ei tohiks tainas kambri kaane avamisel kleepuda tainavormimismasina kambri külgedele.
Bring the pieces of dough on the plastic sheets, covered by the inverted boxes, to the moulder (point 5.10), and re-round each piece for 15 seconds.
Katsearuanne
Do not remove cover from a piece of dough until immediately before rounding.
Katsearuandes peab olema märgitud:
Note dough properties again, using one of the following terms:
taina käitlemisomadused segamise lõpul ja vormimise ajal,
To be considered as ‘non-sticky and machinable’ the dough should adhere hardly, or not at all, to the sides of the chamber so that it can freely rotate around itself and form a regular ball during the operation of the machine.
jahu langemisarv linnasejahu lisamata,
At the end of the operation the dough should not stick to the sides of the dough-moulding chamber when the lid of the chamber is raised.
täheldatud kõrvalekalded,
Test report
kasutatud meetod,
The test report shall mention:
kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks.
dough-handling properties at the end of mixing, and at moulding,
Üldised märkused
the ‘falling number’ of the flour without addition of malt flour,
Vedelate lisaainete koguse arvutamise valem põhineb järgmisel:
any anomalies observed.
430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust sisaldab 15 g soola ja 15 g suhkrut.
the method used,
See 430 g lahus sisaldub vedelates koostisainetes.
all details required for the identification of the sample.
Tainale 10 x/3 g vee lisamisel tuleb lisada (10 x/3 + 30) g vedelaid koostisaineid, mis sisaldavad 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja täiendava koguse vett.
The formula for the calculation of the quantity of dough liquid is based on the following considerations:
Hinnatakse, et 90 g pärmisuspensiooni sisaldab 60 g „vaba“ vett.
Addition of x ml water to the equivalent of 300 g flour at 14 % moisture produces the required consistency.
Taina vedelate koostisainete kogust korrigeeritakse vastavalt kõnealusele pärmisuspensioonis sisalduvale 60 g „vabale“ veele, st et tuleb lisada vett 10 x/3 pluss 30 miinus 60 g.
As in the baking test 1 kg of flour (14 % moisture basis) is used, whereas x is based on 300 g of flour, for the baking test x divided by three and multiplied by 10 g of water is needed, so 10 x/3 g.
Seda võib esitada järgmiselt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, punktis 7.5 esitatud valem.
The 430 g sugar-salt-ascorbic acid solution contains 15 g salt and 15 g sugar.
Kui näiteks farinograafilises analüüsis kasutatud vee kogus x on 165 ml, asendatakse see väärtus käesolevas valemis nii, et veele lisatakse 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja saadav üldkogus on:
This 430 g solution is included in the dough liquid.
Meetodit ei kohaldata vahetult nisu suhtes.
So to add 10 x/3 g water to the dough, (10 x/3 + 30) g dough liquid composed of the 430 g sugar-salt-ascorbic acid solution and an additional quantity of water must be added.
Nisu küpsetamisomaduste iseloomustamiseks kasutatakse järgmist meetodit.
Although part of the water added with the yeast suspension is absorbed by the yeast, this suspension also contains ‘free’ water.
Nisu puhastatakse ja määratakse selle niiskusesisaldus.
It is arbitrarily supposed that 90 g yeast suspension contains 60 g ‘free’ water.
Nisu niiskusesisaldust ei ole vaja muuta, kui see on vahemikus 15,0–16,0 %.
The quantity of the dough liquid must be corrected for this 60 g of ‘free’ water in the yeast suspension, so 10 x/3 plus 30 minus 60 g must finally be added.
Kui niiskusesisaldus on väljaspool nimetatud vahemikku, tuleb see vähemalt kolm tundi enne jahvatamist kohandada 15,5 ± 0,5 %ni.
This can be rearranged as follows: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, the formula given in point 7.5.
Nisu jahvatatakse jahuks Bühler MLU 202 laboriveski või Brabender Quadrumat Seniori veski või samade omadustega samalaadse seadme abil.
If, for example, a water addition x in the farinograph test was found of 165 ml, this value must be substituted in this formula, so to the 430 g sugar-salt-ascorbic acid solution water must be added to a total mass of:
Valitakse selline jahvatusmeetod, et saagis (saadava jahu hulk jahvatatud terade massist) oleks vähemalt 72 % ning tuhasus 0,50–0,60 % kuivaine põhjal arvutatuna.
The method is not directly applicable to wheat.
Jahu tuhasus määratakse vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 234/2010 [3] II lisale ja niiskusesisaldus vastavalt käesolevale määrusele.
The procedure to be followed for characterising the baking properties of wheat is as follows:
Saagis arvutatakse järgmise võrrandi abil:E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %,
Clean the wheat sample, and determine the moisture content of the cleaned wheat.
kus:
If the moisture content is within the range 15,0 % to 16,0 %, do not temper the wheat.
E saagis,
If the moisture content is outside this range, adjust the moisture content to 15,5 ± 0,5 %, at least three hours prior to milling.
f jahu niiskus,