natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For instance, DG CNECT or DG HOME can open a Phase I event when they judge that a cyber situation in their respective domain of competence is serious enough to warrant or benefit from information-sharing.
Asepeasekretär aktiveerib kriisidele reageerimise mehhanismi pärast konsulteerimist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või peasekretäriga.
Phase II: is triggered in case of major multisectoral crisis or foreseeable or imminent threat for the Union.
Kriisidele reageerimise mehhanismi käivitamist võivad kriisidele reageerimise eest vastutavalt asepeasekretärilt taotleda ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peasekretär või mõni muu asepeasekretär ja tegevdirektor.
Phase II triggers a specific coordination process enabling the Commission to take decisions and manage a rapid, coordinated and coherent response, at the highest level in its domain of competence and in cooperation with the other institutions.
Kriisidele reageerimise mehhanism aitab kaasa sellele, et julgeolekustrateegia kohane ELi reageerimine kriisidele on sidus.
Phase II is meant for a major multisectoral crisis or foreseeable or imminent threat thereof.
Kriisidele reageerimise mehhanism soodustab diplomaatiliste, julgeoleku- ja kaitsealaste jõupingutuste vahelist sünergiat komisjoni hallatavate finants-, kaubandus- ja koostööinstrumentidega.
Examples of real-life Phase II events include the migration/refugee crisis (2015-ongoing), Fukushima triple disaster (2011) and the eruption of Eyjafjallajökull volcano in Iceland (2010).
Kriisidele reageerimise mehhanism on seotud komisjoni üldise hädaolukordadele reageerimise süsteemiga ARGUS ja IPCRiga, mille samaaegne aktiveerimine võimaldab saavutada sünergiat.
Phase II is activated by the President on his own initiative or at the request of a Member of the Commission.
Euroopa välisteenistuse vaatluskeskus toimib välisteenistuse ning nõukogu ja komisjoni hädaolukordadele reageerimise süsteemide vahelise teabevahetuskeskusena.
The President may allocate the political responsibility for the Commission response to a Commissioner responsible for the service most concerned by the crisis at hand or decide to keep the responsibility to himself.
Tavaliselt algab kriisidele reageerimise mehhanismi rakendamine Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu kriisiga seotud tippjuhtide kriisikoosoleku kokkukutsumisega.
It foresees emergency meetings of the Crisis Coordination Committee (CCC).
Kriisikoosolekul analüüsitakse kriisi lühiajalist mõju ja võidakse otsustada kiireloomuliste meetmete võtmine, kriisiüksuse kasutamine või kriisiplatvormi kokkukutsumine.
These are called under the authority of the President or a Commissioner to whom responsibility was assigned.
Seda võib teha mis tahes järjekorras.
The meetings are convened by SG through the ARGUS IT tool.
Kriisiüksus on väikesearvuline operatiivüksus, kuhu kuuluvad Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu kriisile reageerimisega seotud talitused.
The CCC is a specific operational crisis management structure established to lead and coordinate the Commission's response to the crisis, bringing together representatives of relevant Commission DGs, Cabinets, and other EU services.
Kriisiüksus jälgib pidevalt olukorda, toetades Euroopa välisteenistuse peakorteri otsusetegijaid.
Chaired by the Deputy Secretary-General, the CCC assesses the situation, considers options and takes decisions, as well as ensures that decisions and actions are implemented while ensuring the coherence and consistency of the response.
Oma tegutsemise ajal toimib kriisirühm iga päev ööpäev läbi.
Support to the CCC is provided by the SG.
Kriisiplatvorm ühendab Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu asjaomaseid teenistusi, kes analüüsivad kriiside keskpikka ja pikaajalist mõju ning lepivad kokku, milliseid meetmeid võetakse.
EEAS CRISIS RESPONSE MECHANISM
Kriisiplatvormi juhib liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peasekretär või kriisidele reageerimise eest vastutav asepeasekretär.
The EEAS Crisis Response Mechanism (CRM) is activated upon occurrence of a serious situation or emergency concerning or anyway involving the external dimension of the EU.
Kriisiplatvorm analüüsib ELi meetmete mõju kriisist mõjutatud riigile või piirkonnale, langetab otsuseid lisameetmete võtmise kohta ja arutab nõukogu meetmete kohta esitatud ettepanekuid.
CRM is activated by DSG for Crisis Response, after consultation with the HRVP or the Secretary-General.
Kriisiplatvorm toimib ad hoc koosolekutena ega tegutse pidevalt.
DSG for Crisis Response can also be requested to initiate the Crisis Response Mechanism by the HRVP, or the SG, or another DSG or MD.
Töökond koosneb reageerimisega seotud talituste esindajatest ja seda võib kasutada ELi reageerimise jälgimiseks ja reageerimisele kaasaaitamiseks.
The CRM contributes to EU's coherence in crisis response within the Security Strategy.
Töökond analüüsib ELi meetmete mõju, valmistab ette poliitika- ja reageerimisvõimalusi käsitlevaid dokumente, aitab ette valmistada kriisiga tegelemise poliitilist raamistikku, osaleb teavitamise strateegia väljatöötamises ning teeb muid ELi reageerimist soodustavaid korraldusi.
In particular, the CRM facilitates sinergy between diplomatic, security and defence efforts with financial, trade and cooperation instruments managed by the Commission.
KASUTATUD DOKUMENDID
The CRM is linked to the Commission's general emergency response system (ARGUS) and the EU Integrated Political Crisis Response arrangements (IPCR) in order to exploit synergies in case of simultaneous activation.
Allpool on esitatud loetelu dokumentidest, mida on kasutatud tegevuskava ettevalmistamisel.
The Situation Room in the EEAS acts as communication hub between the EEAS and the emergency response systems in the Council and Commission.
The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1 (17. oktoober 2012)
Normally, the first action related with the CRM implementation is the calling of a Crisis Meeting among EEAS, Commission and Council senior managers directly affected by the crisis in question.
Report on Cyber Crisis Cooperation and Management (ENISA, 2014)
The Crisis Meeting assesses the short-term effects of the crisis and may agree on taking immediate action, or activating the Crisis Cell, or convening a Crisis Platform.
Actionable Information for Security Incident Response (ENISA, 2014)
Those courses can be implemented in any time sequence.
Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises (ENISA, 2015)
The Crisis Cell is a small-scale operations room where representatives of EEAS, Commission and Council services involved in the response to the crisis gathers to monitor the situation continuously in order to provide support to the EEAS Headquarters decision-makers.
Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation (ENISA, 2016)
When activated, the Crisis Cell is operational 24 hours a day, 7 days a week.
EU Cyber Standard Operating Procedures (ENISA, 2016)
The Crisis Platform gathers relevant EEAS, Commission and Council services to provide assessment on medium and long-term effects of crises and agree on action to be taken.
A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection (ENISA, 2017)
It is chaired by the HRVP, or the Secretary-General, or the DSG for Crisis Response.
Teatis „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (COM(2016) 410 final, 5. juuli 2016)
The Crisis Platform evaluates the effectiveness of EU action on crisis country or region, decides on amendments of additional measures and discusses proposals for Council action.
Nõukogu järeldused Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamise ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekusektori toetamise kohta (15. november 2016, 14540/16)
The Crisis Platform is an ad hoc meeting; therefore, it is not permanently activated.
Nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsus 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta (ELT L 192, 1.7.2014, lk 53)
The Task Force is composed of representatives of the services involved in the response and can be activated to follow and facilitate the implementation of the EU response.
Kriiside koordineerimise korra läbivaatamise lõpuleviimine: ELi integreeritud poliitiline kriisidele reageerimise kord (IPCR) (10708/13, 7. juuni 2013)
It evaluates the impact of EU action, prepares policy documents and options papers, contributes to the preparation of the Political Framework for Crisis Approach (PFCAs), contributes to the Communication Strategy, and adopts any other arrangements that can facilitate the implementation of the EU response.
Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures (DS 1570/15, 22. oktoober 2015)
REFERENCE DOCUMENTS
Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta (KOM(2005) 662 (lõplik), 23. detsember 2005)
Below is a list of reference documents that have been taken into account in preparation of the Blueprint:
Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta otsus 2006/25/EÜ,Euratom, millega muudetakse komisjoni töökorda (ELT L 19, 24.1.2006, lk 20)
The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1, 17 October 2012.
ARGUS Modus Operandi (Euroopa Komisjon, 23. oktoober 2013)
Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, ENISA, 2014
EU operational protocol for countering hybrid threats ’EU Playbook’ (SWD(2016) 227)
Actionable Information for Security Incident Response, ENISA, 2014
EEAS Crisis Response Mechanism (8. november 2016, Ares(2017)880661).
Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises, ENISA, 2015
Talituste ühine töödokument „EU operational protocol for countering hybrid threats, ’EU Playbook’“ (SWD(2016) 227 final, 5. juuli 2016)
Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, ENISA, 2016
Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik – Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN/2016/18 final, 6. aprill 2016)
EU Cyber Standard Operating Procedures, ENISA, 2016
EEAS(2016) 1674 – Working Document of the European External Action Service – EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference
A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection, ENISA, 2017
KÜBERTURVALISUSE ELEMENDID IPCRIS
Communication on Strengthening Europe's Cyber Resilience System and Fostering a Competitive and Innovative Cybersecurity Industry, COM(2016) 410 final, 5 July 2016
10708/13 „Kriiside koordineerimise korra läbivaatamise lõpuleviimine: kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord“ (nõukogus heaks kiidetud 24. juunil 2013).
Council Decision 2014/415/EU of 24 June 2014 on the arrangements for the implementation by the Union of the solidarity clause (OJ L 192, 1.7.2014, p. 53)
Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta, KOM(2005) 662 (lõplik), 23. detsember 2005.
Finalisation of the CCA review process: the EU Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements, 10708/13, 7 June 2013
Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta otsus 2006/25/EÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni töökorda (ELT L 19, 24.1.2006, lk 20), millega luuakse üldine kiirhoiatussüsteem ARGUS.
Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) — Standard Operating Procedures, DS 1570/15, 22 October 2015
Euroopa Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta“, KOM(2005) 662 (lõplik).
Commission provisions on ‘ARGUS’ general rapid alert system, COM(2005) 662 final, 23 December 2005
Otsus 2006/25/EÜ, Euratom.
Commission Decision 2006/25/EC, Euratom of 23 December 2005 amending its internal Rules of Procedure (OJ L 19, 24.1.2006, p. 20)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine ja sõltuvus neist on muutunud kõigi majandusvaldkondade lahutamatuks osaks, sest ettevõtjad ja kodanikud on üksteisega üha rohkem ühendatud ja sõltuvad üksteisest rohkem kui kunagi varem nii valdkondadevaheliselt kui ka piiriüleselt.
ARGUS Modus Operandi, European Commission, 23 October 2013
Teatavates valdkondades on ELi tasandi valdkondlikes kriisihalduse mehhanismides nähtud ette ka koostöö küberturvalisuse intsidentide või kriisi korral.
EEAS(2016) 1674 — Working Document of the European External Action Service — EU Hybrid Fusion Cell — Terms of Reference
Koordineeritud reageerimisel on äärmiselt oluline, et kõik sidusrühmad mõistaksid sündmusi ja nende arengut piisavalt hästi kõigil kolmel tasandil (tehniline, operatiivne, poliitiline).
CYBERSECURITY-SPECIFIC ELEMENTS IN IPCR PROCESS
Aruannet kasutataks ka pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikus.
10708/13 on the ‘Finalisation of the CCA Review process: the EU Integrated Political Crisis Response Arrangements’, approved by the Council on 24 June 2013.
Mõlemad aruanded edastatakse ELi ja liikmesriikide sidusrühmadele, kes saavad neid kasutada oma riigi olukorrateadlikkuse parandamiseks ja otsuste tegemiseks, samuti piirkondlikus piiriüleses koostöös.
12607/15 ‘IPCR Standard Operating Procedures’, agreed by Friends of the Presidency group and noted by Coreper in October 2015.
IPCR võimaldab ka koordineerimist poliitilisel tasandil, kui võetakse kasutusele solidaarsusklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 222), nagu on kindlaks määratud nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsuses 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta.
As regards the processing of personal data, it will respect the applicable EU rules, in particular the General Data Protection Regulation [6], the ePrivacy Directive [7] as well as the Regulation [8] ‘on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Union institutions, bodies, offices and agencies and on the free movement of such data’.
Kriisikommunikatsioonil on oluline koht küberintsidentide ja -kriiside negatiivse mõju leevendamisel, kuid seda saab ka kasutada (võimalike) agressorite käitumise mõjutamise vahendina.
Core objectives
komisjon ja ELi ametid: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi sisemine tuumvõrk on IT-süsteem ARGUS.
Enable an effective response.
komisjoni liige
Both reports are disseminated to EU and national stakeholders to contribute to their own situational awareness and inform decision-making and facilitate cross-border regional cooperation.
olenevalt intsidendi laadist ja mõjust aktiveeritakse/ühtlustatakse täiendavad kriisihaldusmehhanismid ja -vahendid, näiteks kodanikukaitse mehhanism, pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühine diplomaatiline raamistik või hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik.
Commission Recommendation (EU) 2017/1803
Komisjoni soovitus (EL) 2017/1803,
of 3 October 2017
3. oktoober 2017,
on enhancing legal pathways for persons in need of international protection
milles käsitletakse seaduslike võimaluste parandamist rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste jaoks
(notified under document C(2017) 6504)
(teatavaks tehtud numbri C(2017) 6504 all)
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 292 thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292, ning arvestades järgmist:
By substituting dangerous and irregular migration flows to the Union with safe and legal pathways, resettlement helps to save lives, contributes to reducing irregular migration and managing migratory pressure, and counters the narrative of smuggling networks.
Vahemere piirkonna erakordselt suured rändevood tõid 2015. aasta septembris kaasa kriisi, mille tagajärjel kuulutasid liidu institutsioonid viivitamata välja hädaolukorra ja kutsusid üles võtma vastu lühi- ja pikaajalisi meetmeid, mille abil tegeleda rändevoogudega väljaspool ELi ning tagada tõhus kontroll liidu välispiiril, tugevdada ELi tagasisaatmispoliitikat, reformides samal ajal Euroopa ühist varjupaigasüsteemi ja pakkudes ELi tulemiseks täiendavaid turvalisi ja seaduslikke võimalusi.
Resettlement is therefore also an important element of the EU's comprehensive asylum and migration policy.
Ühe kohese meetmena, mille eesmärk oli tegeleda rändekriisiga laiaulatuslikult ja näidata üles solidaarsust kolmandate riikidega, kelle kanda on ülemaailmsest rändekriisist lõviosa, tegi komisjon 8. juunil 2015 ettepaneku ELi hõlmava kava kohta asustada kahe aasta jooksul ümber 20000 rahvusvahelist kaitset vajavat inimest.
In September 2015, the crisis in the Mediterranean prompted the Union institutions to immediately acknowledge the emergency situation due to exceptionally high migratory flows in the region and call for the adoption of short term and long term measures, from tackling migratory flows outside the EU to ensuring effective control of our external borders, reinforcing the EU return policy while at the same time reforming the Common European Asylum System (CEAS) and providing enhanced paths for safe and legal ways into the EU.
Liikmesriigid ja Dublini süsteemiga assotsieerunud riigid leppisid 20. juulil 2015 kokku selles, et ümber asustatakse 22504 inimest, kes vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes on pärit Lähis-Idast, Aafrika Sarve piirkonnast või Põhja-Aafrikast.
As part of the immediate measures and with a view to addressing the migratory crisis comprehensively and showing solidarity with third countries bearing the brunt of the global refugee crisis, the Commission on 8 June 2015 recommended an EU-wide scheme to resettle 20000 people in need of international protection over two years [1].
[2]
On 20 July 2015, Member States, together with Dublin Associated States, agreed to resettle 22504 people in need of international protection from the Middle East, the Horn of Africa and North Africa [2].
Selleks et lõhkuda rändajate smugeldamisega tegelevaid võrgustikke ja pakkuda rändajatele oma elu ohtu seadmisele alternatiivi, otsustasid EL ja Türgi 18. märtsil 2016 teha lõpu kontrollimatutele rändevoogudele, mis on põhjustanud tõsise humanitaarkriisi, ja leppisid kokku mitmes meetmes, sh rahvusvahelist kaitset vajavate süürlaste ümberasustamises liikmesriikidesse.
In order to disrupt migrant smuggling networks and to offer migrants an alternative to putting their lives at risk, the EU and Turkey decided on 18 March 2016 to break the cycle of uncontrolled flows of migrants creating a humanitarian crisis and agreed on a number of actions including the resettlement of Syrians in need of international protection to the Member States.
Pärast ELi-Türgi avaldust muutis nõukogu oma otsust (EL) 2015/1601 [3], et liikmesriigid saaksid täita 54000 taotleja ümberpaigutamisega seoses võetud kohustusi ümberasustamise, humanitaarsetel kaalutlustel vastuvõtmise või muude seaduslike vastuvõtmise viiside kaudu, võttes Türgist vastu rahvusvahelist kaitset vajavaid süürlasi riiklike või mitmepoolsete kavade alusel.
Following the EU-Turkey Statement, the Council amended Council Decision (EU) 2015/1601 [3] to allow Member States to fulfil their relocation obligations in relation to 54000 applicants through resettlement, humanitarian admission, or other forms of legal admission of Syrians in need of international protection from Turkey under their national and multilateral schemes.
Kõik 193 ÜRO liikmesriiki võtsid 19. septembril 2016 vastu pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooni, milles kutsuti üles õiglasemalt jagama koormust ja vastutust maailma pagulaste vastuvõtmisel ja toetamisel.
The New York Declaration for Refugees and Migrants of 19 September 2016 adopted by all 193 United Nations Member States called for a more equitable sharing of the burden and responsibility for hosting and supporting the world's refugees.
ÜRO liikmesriigid väljendasid kavatsust laiendada seaduslikke võimalusi, mille kaudu saab pagulasi vastu võtta või ümber asustada kolmandatesse riikidesse [4].
The United Nations Member States expressed their intention to expand the number and range of legal pathways available for refugees to be admitted to or resettled in third countries [4].
20. juulil 2015 kokkulepitud kava ja ELi-Türgi avalduse alusel on 20. septembriks 2017 ümber asustatud üle 23000 inimese.
By 20 September 2017 more than 23000 people have been resettled under the scheme agreed on 20 July 2015 and under the EU-Turkey Statement.
Lisaks on liikmesriigid rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi ümber asustanud riiklike kavade alusel.
The Member States have resettled further persons in need of international protection via their own national schemes.
See näitab ka seda, et ELi eelarvest ümberasustamiseks aastateks 2014–2017 eraldatud 293,3 miljonil eurol on olnud oluline osa.
This increase shows the added value and potential of EU-level cooperation and coordination in the area of resettlement.
Ümberasustamislubadused, mida ei ole täidetud ajaks, mil mõlemad kavad lõpevad, tuleks üle kanda järgmisse ümberasustamiskavasse lisaks lubadustele, mida liikmesriigid annavad uute kavade raames.
It also shows the importance of appropriate funding for resettlement from the EU budget as EUR 293.3 million has been committed for the period 2014-2017.
ELil on vaja liikuda olukorrapõhistelt ümberasustamise ja humanitaarsetel kaalutlustel vastuvõtmise kavadelt stabiilsemale ELi ümberasustamisraamistikule.
Member States who have not yet implemented their committed pledges under the current schemes should do so without delay.
Sel eesmärgil esitas komisjon osana ELi varjupaigasüsteemi uuendamisest ettepaneku liidu ümberasustamisraamistiku kohta, [5] mille kaudu pakkuda rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele selleks turvalisi ja seaduslikke võimalusi.
Any pledges remaining after the expiry of both schemes should be carried over to the next resettlement pledging exercise and be in addition to the new pledges that Member States will make.
Selle ettepaneku kiire vastuvõtmine on tõhusama, õiglasema ja stabiilsema Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika oluline osa.
The EU needs to move from ad-hoc resettlement and humanitarian admission schemes to a stable framework for resettlement to the EU.
Selleks et ümberasustamisega saaks jätkata seni, kuni liidu ümberasustamisraamistik on kasutusele võetud, kutsus komisjon 4. juulil 2017 toimunud 8. ümberpaigutamise ja ümberasustamise foorumil liikmesriike üles esitama ambitsioonikaid ümberasustamislubadusi, mis põhineksid selleks perioodiks kokkulepitud prioriteetidel ja oleksid ka kooskõlas ÜRO pagulaste ülemvoliniku (edaspidi „UNHCR“) 2018. aastaks prognoositud üleilmsete vajadustega.
To this end, the proposal for a Union Resettlement Framework [5] to provide safe and legal pathways to international protection for those in need was put forward by the Commission as part of the overhaul of the EU asylum system.
Käesoleva soovituse eesmärk on tagada, et ümberasustamine saaks jätkuda ka pärast seda, kui olemasolevad ELi ümberasustamise kavad on lõppenud, kuniks liidu ümberasustamisraamistik on kasutusele võetud, ja jälgida 4. juulil 2017 alustatud ümberasustamislubaduste edenemist ÜRO pagulaste ülemvoliniku 2018. aastaks tehtud üleilmsete ümberasustamisvajaduste prognoosi täiendavaid vajadusi arvesse võttes.
The swift adoption of the proposal is an important element for a more efficient, fair and stable European policy on asylum and migration.
Soovituse eesmärk on toetada liikmesriikide pidevaid pingutusi rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele turvaliste ja seaduslike võimaluste pakkumisel.
In order to ensure continued resettlement until a Union Resettlement Framework is in place, the Commission at the 8th Resettlement and Relocation Forum on 4 July 2017 invited Member States to submit ambitious resettlement pledges, based on the agreed priorities for this period and also in line with the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR) Global Projected Needs for 2018.
Käesoleva soovituse põhised liikmesriikide meetmed on solidaarsuse märk nende kolmandate riikidega, kuhu suur hulk rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi on ümber asunud; need aitavad kaasa rahvusvahelistele ümberasustamisalgatustele ja rändeolukorra paremale haldamisele üldiselt.