natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where asset items and other exposures to, or guaranteed by, public sector entities are treated as exposures to a regional government or a local authority in accordance with Article 116(4), the transitional arrangements set out in paragraph 4 of this Article shall apply only where exposures to that regional government or local authority are treated as exposures to a central government in accordance with Article 115(2).
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
The transitional arrangements set out in paragraph 4 of this Article shall apply only where an exposure referred to in paragraph 5 of this Article meets all of the following conditions:
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.
the exposure would be assigned a risk weight of 0 % in accordance with the version of Article 495(2) in force on 31 December 2017;
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
the exposure was incurred on or after 12 December 2017.
Strasbourg, 12. detsember 2017
An exposure as referred to in paragraph 5 of this Article incurred before 12 December 2017 to which a risk weight of 0 % was assigned on 31 December 2017 in accordance with Article 495(2) shall be exempted from the application of Article 395(1).’.
Euroopa Parlamendi nimel
It shall apply from 1 January 2018.
8. novembri 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.
For the European Parliament
Komisjoni 22. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2067, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 9 (ELT L 323, 29.11.2016, lk 1).
Opinion of 8 November 2017 (not yet published in the Official Journal).
Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).
OJ C 209, 30.6.2017, p. 36.
Üleminekuperiood peaks kestma kõige rohkem viis aastat ning algama 2018. aastal.
Position of the European Parliament of 30 November 2017 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 7 December 2017.
Eeldatava krediidikahjumi eraldiste osa, mille võib üleminekuperioodi jooksul arvata esimese taseme põhiomavahendite hulka, peaks aja jooksul vähenema nullini, et tagada IFRS 9 täielik rakendamine üleminekuperioodi lõpule vahetult järgneval päeval.
Commission Regulation (EU) 2016/2067 of 22 November 2016 amending Regulation (EC) No 1126/2008 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Financial Reporting Standard 9 (OJ L 323, 29.11.2016, p. 1).
Krediidiasutus või investeerimisühing otsustab, kas ta kohaldab üleminekuperioodi jooksul käesolevas artiklis sätestatud korda, ja teavitab oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018.
Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on prudential requirements for credit institutions and investment firms and amending Regulation (EU) No 648/2012 (OJ L 176, 27.6.2013, p. 1).
Krediidiasutus või investeerimisühing, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, võib otsustada mitte kohaldada lõiget 4, millisel juhul teavitab ta oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018.
Not yet published in the Official Journal.
Sellisel juhul määrab krediidiasutus või investeerimisühing lõikes 1 osutatud A4 väärtuseks nulli.
Regulation (EU) 2017/2396 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2396,
amending Regulations (EU) No 1316/2013 and (EU) 2015/1017 as regards the extension of the duration of the European Fund for Strategic Investments as well as the introduction of technical enhancements for that Fund and the European Investment Advisory Hub
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 172 and 173, the third paragraph of Article 175 and Article 182(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 172 ja 173, artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 182 lõiget 1,
Since the Commission communication ‘An Investment Plan for Europe’ (the ‘Investment Plan’) was presented on 26 November 2014, the conditions for an uptake in investment have improved and confidence is returning in Europe’s economy and growth.
Pärast komisjoni teatise „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (edaspidi „investeerimiskava“) esitlemist 26. novembril 2014 on tingimused investeeringute kasutamiseks paranenud ning usk Euroopa majandusse ja majanduskasvu taastumas.
The Union is now in its fourth year of moderate recovery, with Gross Domestic Product growing at 2 % in 2015, but unemployment rates remain above their pre-crisis levels.
Liidu majandus on neljandat aastat järjest mõõdukalt elavnenud: 2015. aastal kasvas sisemajanduse koguprodukt 2 %, kuigi töötuse määr on endiselt kõrgem, kui see oli enne kriisi.
The comprehensive efforts initiated with the Investment Plan are already delivering concrete results, despite the fact that it is not yet possible to estimate the full impact that the European Fund for Strategic Investments (EFSI) has had on growth as the macroeconomic effects of larger investment projects cannot be immediate.
Olgugi et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) täielikku mõju majanduskasvule ei ole veel võimalik hinnata, sest suuremate investeerimisprojektide makromajanduslik mõju ei saa olla kohene, annavad investeerimiskavaga algatatud laiaulatuslikud jõupingutused juba konkreetseid tulemusi.
Investment has been picking up gradually throughout 2017 but the pace is still rather slow and remains below historical levels.
Investeeringute kasv on 2017. aastal järkjärgult hoogustunud, kuid tempo on veel tagasihoidlik ja ikka veel allpool varasemat määra.
That positive investment momentum should be maintained and efforts should be continued to bring investment back to a long-term sustainable trend in such a way that it reaches the real economy.
Seda positiivset investeerimishoogu tuleks hoida ja tuleks jätkata jõupingutusi, et muuta investeeringud taas pikaajalisteks ja jätkusuutlikeks, nii et need jõuaksid ka reaalmajandusse.
The mechanisms of the Investment Plan work, and should be reinforced to continue the mobilisation of private investments in such a way as to generate a substantive macroeconomic impact and to contribute to the creation of jobs in sectors that are important to the Union’s future and where market failures or sub-optimal investment situations remain.
Investeerimiskava mehhanismid toimivad ning neid tuleks tugevdada, et jätkata erainvesteeringute kaasamist Euroopa tuleviku seisukohalt tähtsatesse sektoritesse, kus esineb veel turutõrkeid või mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, et avaldada märkimisväärset makromajanduslikku mõju ja aidata kaasa töökohtade loomisele.
On 1 June 2016, the Commission issued a Communication entitled ‘Europe investing again — Taking stock of the Investment Plan for Europe and next steps’ outlining the achievements of the Investment Plan and the envisaged next steps, including the extension of the EFSI beyond its initial three-year period, the scaling-up of the small and medium-sized enterprises (SME) window within the existing framework and the enhancement of the European Investment Advisory Hub (EIAH).
1. juunil 2016 esitas komisjon teatise pealkirjaga „Euroopa investeerib taas: Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“, milles toodi välja investeerimiskava senised saavutused ja kavandati järgmisi samme, sealhulgas EFSI kestuse pikendamine kauemaks kui algselt ette nähtud kolm aastat, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) komponendi laiendamine olemasolevas raamistikus ning Euroopa investeerimisnõustamise keskuse arendamine.
On 11 November 2016, the European Court of Auditors adopted an opinion concerning the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulations (EU) No 1316/2013 and (EU) 2015/1017 and the accompanying Commission evaluation, in accordance with Article 18(2) of Regulation (EU) 2015/1017, entitled ‘EFSI: an early proposal to extend and expand’.
11. novembril 2016 võttis Euroopa Kontrollikoda vastu arvamuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017) eelnõu ning sellele lisatud hinnangu kohta, mille komisjon koostas kooskõlas määruse (EL) 2015/1017 artikli 18 lõikega 2 ning mille pealkiri on „EFSI: varajane ettepanek fondi kestuse pikendamiseks ja mahu suurendamiseks“.
The market response and absorption have been particularly quick under the SME window where the EFSI is delivering well beyond expectations and building on the initial use of the existing European Investment Fund (EIF) facilities and mandates (InnovFin SME Guarantee Facility, COSME Loan Guarantee Facility (LGF) and the EIB Risk Capital Resources (RCR) mandate) to have an accelerated kick-start.
Arvestades et VKEde nõudlus EFSIst rahastamise järele on turul erakordselt suur, tuleks VKEdele eraldada rahastamisvahenditest senisest suurem osa.
In July 2016, the SME window was therefore scaled-up by EUR 500000000 within the existing parameters of Regulation (EU) 2015/1017 of the European Parliament and of the Council [4].
Sellega seoses tuleks 40 % EFSI tõhustatud riskivõtmisvõimest suunata sellele, et suurendada VKEde juurdepääsu rahastamisele.
Given the exceptional market demand for SME financing under the EFSI, a larger share of financing is to be targeted at SMEs.
28. juunil 2016 tõdes Euroopa Ülemkogu, et Euroopa investeerimiskava, eelkõige EFSI on juba andnud konkreetseid tulemusi ning on oluline samm, mis aitab kaasata erasektori investeeringuid, samal ajal arukalt kasutades nappe eelarvevahendeid.
In this regard, 40 % of the increased risk-bearing capacity of the EFSI should be targeted at increasing access to financing for SMEs.
Euroopa Ülemkogu märkis, et komisjon kavatseb peatselt esitada ettepanekud EFSI tuleviku kohta, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid esmatähtsana läbi vaatama.
On 28 June 2016, the European Council concluded that the Investment Plan, in particular the EFSI, had already delivered concrete results and had been a major step in helping mobilise private investment while making smart use of scarce budgetary resources.
EFSI loodi algselt kolmeks aastaks ja selle eesmärk oli tagada investeeringuteks vähemalt 315000000000 eurot, toetades sellega majanduskasvu ja töökohtade loomise soodustamise eesmärki.
The European Council noted that the Commission intended to put forward proposals soon on the future of the EFSI, which would need to be examined as a matter of urgency by the European Parliament and the Council.
Püüd täita peamist eesmärki ei tohiks siiski olla olulisem kui valitud projektide täiendavus.
The EFSI was established for an initial period of three years and with the aim of mobilising at least EUR 315000000000 in investments, thereby supporting the objective of fostering growth and jobs.
Seetõttu ei soovi liit mitte üksnes pikendada EFSI investeerimisperioodi ja suurendada finantssuutlikkust, vaid ka suurendada keskendumist täiendavusele.
However, the drive to meet the headline target should not prevail over the additionality of the projects selected.
EFSI ja selle rakendamise potentsiaali ei ole võimalik täielikult ära kasutada ilma selliseid meetmeid rakendamata, mille eesmärk on tugevdada ühtset turgu, luua soodne ettevõtluskeskkond ning viia ellu sotsiaalselt tasakaalustatud ja jätkusuutlikke struktuurireforme.
The extension covers the period of the current multiannual financial framework and should provide at least EUR 500000000000 of investments by 2020.
2020. aastale järgnevaks perioodiks kavatseb komisjon esitada vajalikud ettepanekud, et jätkata strateegiliste investeeringute tegemist kestlikul tasemel.
In order to enhance the firepower of the EFSI even further and to achieve the aim of doubling the investment target, Member States should also contribute as a matter of priority.
Seadusandlik ettepanek peaks põhinema komisjoni aruande järeldustel ning sõltumatu hindamise, sealhulgas investeeringute toetamise kava jätkamise kasulikkuse makromajandusliku hindamise tulemustel.
The EFSI and its implementation cannot fully realise their potential without the implementation of activities aimed at strengthening the single market, creating a favourable business environment and the implementation of socially balanced and sustainable structural reforms.
Nimetatud aruande ja sõltumatu hindamise käigus tuleks käsitleda kohaldatavas ulatuses ka käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) 2015/1017 kohaldamist EFSI pikendatud rakendamisperioodi kestel.
In addition, well-structured projects, as part of investment and development plans at Member States level, are of key importance for the success of the EFSI.
Käesoleva määrusega pikendatud EFSI peaks tegelema järelejäänud turutõrgete kõrvaldamise ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamisega ning jätkuvalt kasutama erasektori rahastamist investeeringute puhul, mis on olulised Euroopas töökohtade loomiseks tulevikus, sealhulgas noorte jaoks, ning majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohalt, pidades seejuures silmas toetatavate projektide suuremat täiendavust.
For the period after 2020, the Commission intends to put forward the necessary proposals to ensure that strategic investment will continue at a sustainable level.
Sellised investeeringud hõlmavad investeeringuid sellistesse valdkondadesse nagu energeetika, keskkond ja kliimameetmed, sotsiaal- ja inimkapital ning seonduv taristu, tervishoid, teadusuuringud ja innovatsioon, piiriülene ja säästev transport ning digitaliseerimine.
Any legislative proposal should be based on the conclusions of a Commission report and an independent evaluation including a macroeconomic assessment of the usefulness of maintaining a scheme to support investment.
Eelkõige tuleks suurendada nende toimingute rahastamist, mida EFSI toetab, et saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) liidu seatud ambitsioonikad eesmärgid ja täita liidu võetud kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80 kuni 95 %.
That report and independent evaluation should also examine, to the extent applicable, the application of Regulation (EU) 2015/1017 as amended by this Regulation, over the extended period of the implementation of the EFSI.
EFSI toetatavate kliimameetmete tugevdamiseks peaks EIP tuginema oma kogemustele maailma ühe suurima kliimameetmete rahastajana ja kasutama viimastele standarditele vastavat rahvusvaheliselt kokku lepitud metoodikat, et määrata usaldusväärselt kindlaks projektide kliimameetmetega seotud elemendid või kulude osakaal.
The EFSI, as extended by this Regulation, should address remaining market failures and sub-optimal investment situations and continue to mobilise with strengthened additionality private sector financing in investments crucial for Europe’s future job creation, including for youth, growth and competitiveness.
Projekte ei tohiks kunstlikult liigendada nii, et need vastaksid VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate määratlusele.
Such investments include investments in the areas of energy, environment and climate action, social and human capital and related infrastructure, healthcare, research and innovation, cross-border and sustainable transport, as well as the digital transformation.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata ka energiaühendusega seotud prioriteetsetele projektidele ja energiatõhususe projektidele.
In particular, the contribution of operations supported by the EFSI to achieving the ambitious Union targets set at the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (COP21) and the Union commitment to reduce greenhouse gas emissions by 80 to 95 % should be reinforced.
Lisaks peaks EFSI toetus kiirteede jaoks olema piiratud era- ja/või avaliku sektori transpordiinvesteeringute toetamisega Ühtekuuluvusfondist rahastatavates riikides, vähem arenenud piirkondades või piiriüleste transpordiprojektide puhul või juhtudega, mil see on vajalik liiklusohutuse suurendamiseks, säilitamiseks või parandamiseks, arukate transpordisüsteemide seadmete arendamiseks, üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvate olemasolevate kiirteede nõuetekohasuse ja terviklikkuse tagamiseks, eelkõige mis puudutab ohutuid parkimisalasid, keskkonnahoidliku alternatiivkütuse tanklaid ja elektrisõidukite laadimise süsteeme, või aitama kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu väljaehitamisele 2030. aastaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 1316/2013 [5] ja (EL) nr 1315/2013 [6].
In order to reinforce the climate action element under the EFSI, the EIB should build on its experience as one of the largest providers of climate finance worldwide and use its state-of-the-art internationally agreed methodology to credibly identify climate action project components or cost shares.
Digitaalsektoris ja liidu kõikehõlmava digitaalmajanduse poliitika raames tuleks seada uued digitaaltaristu sihid tagamaks, et digitaalne lõhe ületatakse ja et liidust saab uuel nn asjade interneti, blokiahela tehnoloogia, küber- ja võrguturvalisuse ajastul ülemaailmne teerajaja.
Projects should not be artificially structured with a view to falling under the definitions of SMEs and small mid-cap companies.
Kuigi põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja vesiviljeluse ning laiema biomajanduse muude elementide valdkonnas on projektid juba toetuskõlblikud, tuleks selguse huvides sõnaselgelt sätestada, et sellised projektid kuuluvad üldiste eesmärkide alla, mis vastavad EFSI toetuse saamise tingimustele.(11) Kultuuri- ja loomesektor etendab Euroopa tööstuse taastamisel tähtsat rolli, soodustab majanduskasvu ning on strateegiliselt võimeline tekitama innovatsioonieeliste ülekandumist teistesse majandusharudesse, näiteks turismi, jaemüüki ja digitaalsetesse tehnoloogiatesse.
Energy interconnection priority projects and energy efficiency projects should also be increasingly targeted.
Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 [7] loodud programmile „Loov Euroopa“ ja käesoleva määruse kohaselt loodud kultuuri- ja loomesektori tagatisrahastule peaks EFSI aitama nendes sektorites ületada kapitalipuudujääki, pakkudes lisarahastamist, mis peaks täiendama programmi „Loov Euroopa“ ja kultuuri- ja loomesektori tagatisrahastu toetust, et võimaldada rahastada suuremal arvul selliseid suure riskiga projekte.
In addition, EFSI support for motorways should be limited to supporting private and/or public investment in transport in cohesion countries, in less developed regions or in cross-border transport projects or if it is necessary to upgrade, maintain or improve road safety, develop intelligent transportation system (ITS) devices, guarantee the integrity and standards of existing motorways on the trans-European transport network, in particular safe parking areas, alternative clean fuels stations and electric charging systems, or contribute to the completion of the trans-European transport network by 2030 in accordance with Regulations (EU) No 1316/2013 [5] and (EU) No 1315/2013 [6] of the European Parliament and of the Council.
EFSI peaks samuti toetama liidus asuvaid üksusi hõlmavaid ja liidust väljapoole ulatuvad toiminguid, kui need edendavad investeeringuid liidus, eriti kui need sisaldavad piiriüleseid elemente.
In the digital sector, and within the scope of the ambitious Union policy on the Digital Economy, new digital infrastructure targets should be set in order to ensure that the digital divide will be bridged and that the Union will be a global pioneer in the new age of the so-called internet of things, blockchain technology, cybersecurity and network security.
Euroopa investeerimisnõustamise keskus peaks pakkuma ennetavat tuge selliste toimingute edendamiseks ja ergutamiseks.
For reasons of clarity, although they are already eligible, it should be explicitly laid down that projects in the fields of agriculture, forestry, fishery and aquaculture and other elements of a wider bioeconomy fall within the general objectives eligible for EFSI support.(11) Cultural and creative industries play a key role in re-industrialising Europe, are a driver for growth and are in a strategic position to trigger innovative spill-overs in other industrial sectors, such as tourism, retail, and digital technologies.
Projektide valimisel tuleks rohkem järgida täiendavuse kriteeriumi, mis on üks EFSI aluspõhimõtteid.
In addition to the Creative Europe Programme established by Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council [7] and the Cultural and Creative Sectors Guarantee Facility established pursuant to that Regulation, the EFSI should help to overcome capital shortages in those sectors by providing additional support which should be complementary to the support provided under the Creative Europe Programme and the Cultural and Creative Sectors Guarantee Facility, so that a higher volume of these high-risk projects could be financed.
Eelkõige tuleks EFSIst toetust anda ainult neile meetmetele, mille eesmärk on kõrvaldada tuvastatud turutõrked või lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi.
Operations involving entities located in the Union and extending outside it should also be supported by the EFSI, when they promote investment in the Union, in particular when they include cross-border elements.
Toimingud, mida tehakse taristu- ja innovatsioonikomponendi raames seoses kaht või enamat liikmesriiki ühendava füüsilise taristuga, sealhulgas e-taristu, eelkõige lairibataristu, ning sellise taristu ehitamiseks, rakendamiseks, hooldamiseks või toimimiseks vajalikud teenused, peaksid andma selget tunnistust täiendavusest, arvestades nende keerukust ja suurt lisaväärtust liidu jaoks.
The EIAH should provide proactive support to promote and encourage such operations.
EFSI peaks keskenduma üldjuhul projektidele, mille riskiprofiil on kõrgem kui EIP tavatoimingutega toetatud projektidel, ning EFSI investeeringute komitee (edaspidi „investeeringute komitee“) peaks täiendavuse hindamisel arvesse võtma investeeringuid takistavaid riske, nagu riigile, sektorile või piirkonnale omased riskid ja innovatsiooniga seotud riskid, eelkõige majanduskasvu, jätkusuutlikkust ja tootlikkust suurendavate katsetamata tehnoloogiate puhul.
Additionality, which is a key feature of the EFSI, should be strengthened in the selection of projects.
EFSI laiema geograafilise katvuse tagamiseks ja EFSI sekkumise tõhususe suurendamiseks tuleks ergutada kombineeritud ja/või segarahastamistoiminguid, milles kombineeritakse tagastamatu toetus ja/või liidu üldeelarves olevad rahastamisvahendid, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid või määrusega (EL) nr 1316/2013 loodud Euroopa ühendamise rahastu ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 [8] loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ raames eraldatavad vahendid, ning EIP grupi rahastust, sealhulgas EFSI raames antavad EIP vahendid, ja muude investorite toetus.
In particular, operations should only be eligible for EFSI support if they address clearly identified market failures or sub-optimal investment situations.
Kombineeritud ja/või segarahastamise eesmärk on suurendada liidu eelarvest tehtavate kulutuste lisaväärtust, meelitades ligi täiendavaid vahendeid erainvestoritelt, ning tagada toetatavate meetmete majanduslik ja finantsalane elujõulisus.