natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This section targets companies processing coffee (NACE code 10.83).
Parim keskkonnajuhtimise tava on kohviubasid eelsoojendada vahetult enne röstimist, lastes eelneva partii röstimisel tekkinud heitgaasid uuesti ringlusesse.
BEMP is to preheat the coffee beans immediately before the roasting operation by means of recirculating the exhaust gases from the roasting of the previous batch.
Seda energiat säästvat tehnikat saab kombineerida muude energiat säästvate tehnikatega, nagu röstimisgaaside osaline taaskasutamine samas röstimissüsteemis kas otse (taasringlusega röstrid) või soojusvaheti kaudu, või röstimisgaaside kasutamine vee soojendamiseks või õhu kütmiseks.
This energy-saving technique can be combined with other energy-saving techniques, such as the partial reuse of the roasting gases in the same roasting system either directly (roasters with recirculation) or by means of a heat exchanger, or to use the roasting gases to produce warm water or for space heating.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava on võimalik kohaldada mis tahes uue tööstusliku kohviröstri paigaldamise planeerimisel, kuid see võib nõuda märkimisväärsel hulgal ruumi ja/või ehitise konstruktsiooni tugevdamist.
This BEMP is applicable when planning the installation of any new batch coffee roaster but may require considerable space and/or reinforcement of the building structure.
Samuti on võimalik olemasolevasse röstrisse paigaldada lisaks eelsoojendi; siiski on see kulude, ruumivajaduse, ehitustööde jne tõttu keerukam kui kohvi eelsoojendi paigaldamine uude kohviröstrisse.
It is also possible to retrofit an existing roaster with a preheater; however, it is more complex than the installation of a coffee preheater in a new coffee roaster because of costs, space requirements, building works, etc.
Selle parima keskkonnajuhtimise tava kohaldatavus VKEde puhul võib olla piiratud, kuna tarvis on märkimisväärset majanduslikku investeeringut.
The applicability of this BEMP for SMEs may be limited because of the substantial economic investment needed.
i44) Soojusenergia kasutamise vähendamine kohvi röstimisel tänu rohelise kohvi eelsoojendamise kasutuselevõtule (%)
(i44) Reduction of heat energy use in coffee roasting due to the introduction of green coffee preheating (%).
i45) Soojusenergia kasutamine röstimistoimingutes (kWh tonni rohelise kohvi kohta)
(i45) Heat energy use in roasting operations (kWh/tonne of green coffee).
i46) CO2 eriheide (kg CO2ekv tonni röstitud kohvi kohta), võttes arvesse elektri- ja kütusekulu (nt propaan, metaan) röstimistoimingutes
(i46) Specific CO2 emission (kg CO2eq/tonne roasted coffee) calculated taking into account electricity and fuel consumption (e.g. propane, methane) in roasting operations.
b16) Kasutusele on võetud rohelise kohvi eelsoojendamise süsteem
(b16) A green coffee preheating system is in place.
Selles jaotises vaadeldakse oliiviõli tootvaid ettevõtteid (NACE kood 10.41).
This section targets companies manufacturing olive oil (NACE code 10.41).
Oliiviõli eraldamisel (tuntud ka puhastamise nime all) alles jäänud peenosadest ja veest on parim keskkonnajuhtimise tava kasutada vertikaalset tsentrifuugi, mis vähendab veekasutust.
During the separation (also known as clarification or polishing) of the olive oil from the remaining fine particles and water, BEMP is to use a vertical centrifuge that minimises the use of water.
Kasutatavat veekogust tuleks hoida minimaalsena, mis on vajalik oliiviõli soovitud lõpliku koostise saavutamiseks.
The quantity of water used should be kept to the minimum amount required to achieve the desired final olive oil composition.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide oliiviõli tootjate, kaasa arvatud VKEde suhtes.
This BEMP is applicable to all olive oil manufacturers, including SMEs.
Eraldamisfaasis vajamineva vee kogus sõltub suurel määral dekanterist saadava õli kvaliteedist.
The amount of water needed in the separation phase is highly dependent on the quality of the oil coming from the decanter.
i47) Veekasutus oliiviõli eraldamisel (l) töödeldavate oliivide kaalu kohta (tonnides) või toodetava oliiviõli mahuühiku (l) kohta
(i47) Water use in olive oil separation (l) per weight (tonnes) of olives processed or per unit volume (l) of olive oil manufactured
b17) Õli eraldamisel kasutatav veekogus jääb alla 50 l (5 %) 1000 l toodetava oliiviõli kohta
(b17) Water used in olive oil separation is less than 50 l (5 %) per 1000 l of olive oil manufactured
Parim keskkonnajuhtimise tava on vähendada oliivide pesemise vajadust enne nende oliiviõliks töötlemist.
BEMP is to reduce the need for olives to be washed before being processed into olive oil.
Näiteks on see võimalik, kui oliive korjatakse puudelt.
For instance, this can be achieved by harvesting the olives from the trees.
Selleks võivad oliiviõli tootjad teha vajalikku koostööd oliive kasvatavate talunikega.
To this aim, olive oil manufacturers can establish an appropriate cooperation with the farmers providing the olives.
Sobivate meetmete kasutuselevõtt oliivide pesemiseks siiski vaja mineva vee ringlussevõtuks võib tuua lisasäästu.
The adoption of appropriate measures to recycle the water still needed to wash olives can deliver further water savings.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada paljudele erinevatele õlipressimisettevõtetele:
This BEMP is applicable to a broad range of olive oil mills:
väikestele õlipressimisettevõtetele (mis töötlevad enda oliivipuudelt saadud oliive): need ettevõtted kontrollivad kogu oliiviõli valmistamise protsessi (alates oliivide kasvatamisest kuni toodete kliendile müümiseni) ja saavad seega otse rakendada meetmeid, et pressimisele jõuaksid puhtad oliivid;
small oil mills (which process olives grown on their own olive trees): these companies control the whole olive oil production process (from the production of olives through to sale to the customer) and therefore can implement directly the measures to deliver clean olives to the mill,
tööstuslikud oliiviõli tootjad (kes töötlevad oliive, mis on hangitud asjakohase lepingu alusel talunikelt): tarnitavate oliivide eest on võimalik pakkuda erinevat hinda (muu hulgas) sõltuvalt nende puhtusastmest;
industrial olive oil producers (which process olives supplied through an appropriate contract with farmers): different prices can be offered for the olives delivered, depending (among other parameters) on the level of dirtiness of the olives,
kooperatiivid (mis töötlevad oma liikmete kasvatatud oliive): need organisatsioonid sõlmivad oma liikmete vahel kokkulepped ning arvessevõetavate parameetrite hulka võib lisada ka oliivide puhtuse või teatud saagikoristustavade kasutamise.
cooperatives (which process the olives of their members): these organisations establish agreements among their members and a low degree of olive dirtiness or certain harvesting practices can be included among the agreed parameters.
i48) Veekogus, mida kasutatakse oliivide vastuvõtmisel nende pesemiseks (l), jagatuna töödeldavate oliivide kaaluga (tonnides)
(i48) Ratio between the quantity of water used to wash the olives upon reception and the quantity of olives processed (l of water per tonne of olives)
b18) Puhtalt tarnitud oliivide vastuvõtmisel pesemiseks vett ei kasutata (0 liitrit)
(b18) For olives delivered clean, no water (0 l) is used to wash the olives upon reception
Selles jaotises vaadeldakse karastusjooke tootvaid ettevõtteid (NACE kood 11.07).
This section targets companies manufacturing soft drinks (NACE code 11.07).
Parim keskkonnajuhtimise tava on paigaldada kasutamiskohta hästi kavandatud väikesed kiired puhurid (purkide/pudelite kuivatamise etappides ja õhku kasutavates loputussüsteemides), mis võivad asendada suruõhukuivatid.
BEMP is to install well-designed high-velocity small blowers at the point of use (in can/bottle-drying stages and in air-ionising rinsing systems) which can replace compressed air-based dryers.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada karastusjookide tootjatele, kes enne purkide täitmist neid õhu abil uhavad või kuivatavad.
This BEMP is applicable to manufacturers of soft drinks that air rinse or dry cans or bottles before filling them.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada ka VKEdele.
This BEMP is applicable to SMEs.
i49) Energiakasutus puhumiseks/kuivatamiseks liitri toote kohta (kWh/l)
(i49) Energy use for blowing/drying per litre of product (kWh/l)
Selles jaotises vaadeldakse õlletootmisettevõtteid (NACE kood 11.05).
This section targets companies manufacturing beer (NACE code 11.05).
Õlletootjad saavad virde keetmisel energiakasutust vähendada järgmiselt:
Beer manufacturers can reduce the energy use during wort boiling by:
virde eelsoojenduse kasutuselevõtuga, mille puhul taaskasutatakse tänu energiasalvestussüsteemile kondenseeruvast virdeaurust saadavat soojust;
implementing wort preheating with heat recovered from the wort vapour condensing thanks to the use of an energy storage system,
keetmisel aurustuva hulga vähendamisega (kasutades nt kahefaasilisi keetmissüsteeme, dünaamilist madalal rõhul keetmist), eeldusel et selline lahendus ei avalda mõju õlle maitsele.
reducing evaporation rates during boiling (e.g. by two-phase boiling systems, dynamic low-pressure boiling) provided that the beer taste allows adopting this solution.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab üldiselt kohaldada kõikide õlletootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
This BEMP is broadly applicable to all manufacturers of beer, including SMEs.
Virde eelsoojendamise kasutuselevõtt on kohaldatav uute pruulikodade puhul, eeldusel et vajaminevate seadmete paigaldamiseks on piisavalt ruumi.
The adoption of wort preheating is applicable to new breweries, provided that there are no space restrictions for installing the equipment needed.
Olemasolevate tehaste puhul tuleks läbi viia majandusuuring, mis aitaks hinnata virde keetmise katla muutmise võimalusi.
In the case of existing plants an economic study should be carried out in order to assess the opportunity to change the wort boiling installation.
Aurustumismäärade vähendamine ei sobi kõigi õlletüüpide puhul, sest see avaldab mõju õlle organoleptilistele omadustele.
The reduction of evaporation rates is not suitable for all types of beer since it influences the beer's organoleptic characteristics.
Selle meetodi rakendamisel tuleb seda arvesse võtta kogu pruulimisprotsessis ja kasutada määral, mis sobib konkreetse toote puhul.
When implemented, it needs to be considered within the overall brewing process and applied to the extent that is suitable to the specific product.
i50) Aurustumismäär (%) virde keetmisel
(i50) Evaporation rate (%) during wort boiling
i51) Üldine energiakasutus tootmisprotsessis hektoliitri toodetava õlle kohta (MJ/hl)
(i51) Overall energy use in the production process per hectolitre of beer produced (MJ/hl)
i52) Energiakasutus virde eelsoojendamisel hektoliitri toodetava õlle kohta (MJ/hl)
(i52) Energy use in wort preheating per hectolitre of beer produced (MJ/hl)
i53) Pruulimiste arv katla puhastuskordade vahel
(i53) Number of brews between two cleans of the kettle
b19) Paigaldatud on virde eelsoojendussüsteem, milles kasutatakse kondenseerunud virdeaurust taaskasutatavat soojust
(b19) A wort preheating system with recovered heat from wort vapour condensing is installed.
b20) Aurustumismäär virde keemisel on vähem kui 4 %
(b20) Evaporation rate during wort boiling is less than 4 %
Parim keskkonnajuhtimise tava on minna partiide kaupa fermenteerimiselt üle pidevfermenteerimissüsteemidele, et säästa energiat ja vett.
BEMP is to move from batch to continuous fermentation systems to save energy and water.
Üheks võimaluseks on kasutada nelja paagiga pidevsüsteemi, milles on kolm segatavat paaki ja neljas mittesegatav, kus õlu pärmist eraldatakse.
One option is the use of a four-tank continuous system consisting of three stirred tanks and a fourth unstirred one, where the beer is separated from the yeast.
Viimasest paagist voolab selginenud õlu sooja laagerdumismahutisse, kus maitset hakkab rafineerima pärm.
From the last tank, the clarified beer flows to a warm maturation tank where the flavour is refined by yeast action.
Selle parima keskkonnajuhtimise tava kohaldamisel esineb teatud piiranguid.
There are some limitations to the applicability of this BEMP.
Tehnika on peamiselt kasutatav suurtes pruulimisettevõtetes.
The technique is mostly feasible for large-scale brewing operations.
Peale selle võib pidevpruulimisele üleminek avaldada mõju lõpptoote organoleptilistele omadustele ning see ei pruugi sobida kõikide õlletüüpide puhul.
Moreover, switching to continuous brewing can have effects on the organoleptic characteristics of the final product and may not be suitable for all beer types.
i54) Veekasutus tootmisprotsessis hektoliitri toodetava õlle kohta (hl vett / hl õlut)
(i54) Water consumption in the production process per hectolitre of beer produced (hl of water/hl of beer)
Parim keskkonnajuhtimise tava on taaskasutada CO2, mis tekib õlle tootmisel fermenteerimispaakide/-mahutite ülaosades, laagerdusmahutites ja filtreeritud õlle mahutites.
BEMP is to recover the CO2 generated during beer production from the tops of the fermentation tanks/vessels, the maturation vessels and the bright beer tanks.
Seejärel saab CO2 puhastada ja selle ladustamiseks kokku suruda.
can then be scrubbed, purified and compressed for storage.
Hiljem on seda võimalik hoonesiseselt kasutada mitme pruulimistoimingu juures, nt karboniseerimine ja villimine, samuti saab seda müüa või kasutada tööstusliku sümbioosi raames muuks otstarbeks.
It can later be used in-house in a number of brewery operations, e.g. carbonation and bottling, as well as sold or provided for other applications, in the framework of industrial symbiosis.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava on võimalik kohandada igas mahus õlletootmisele.
This BEMP can be adapted to all scales of beer production.
Siiski ei pruugi mikropruulikojad ja väikesed pruulikojad [20] seda investeerimiskulude ja CO2 taastootmise süsteemi keerukuse tõttu atraktiivseks pidada.
However, microbreweries and small breweries [20] might find it unattractive because of investments costs and the complexity of the system to recover the CO2 generated.
i55) Fermenteerimise järel taaskasutatud CO2 osakaal (%)
(i55) Percentage of CO2 recovered from fermentation (%)
i56) Taaskasutatud CO2 toodetud hektoliitri õlle kohta (g CO2/hl)
(i56) Amount of CO2 recovered per hectolitre of beer produced (g CO2/hl)
i57) Õlletehase CO2 taaskasutamissüsteemi tunnine jõudlus (g CO2 / h)
(i57) Hourly capacity of the brewery's CO2 recovery system (g CO2/h)
b21) Rakendatakse süsteemi, mis taaskasutab vähemalt 50 % fermenteerumise käigus tekkinud CO2 kogusest
(b21) A system recovering at least 50 % of the CO2 generated during fermentation is implemented.
Selles jaotises vaadeldakse ettevõtteid, mis toodavad liha- ja linnulihatooteid (NACE kood 10.13).
This section targets companies producing meat and poultry meat products (NACE code 10.13).
Parim keskkonnajuhtimise tava on kasutada liha- ja linnulihatoodete tootmisel pastöriseerimis- ja küpsetamisprotsessides kõrgrõhutöötlust, mis aitab vähendada energiakasutust.
BEMP is to use high-pressure processing for pasteurisation and cooking processes in the production of meat and poultry meat products, in order to reduce energy use.
Kõrgrõhku võib kasutada erinevatel viisidel järgmisteks tegevusteks:
High pressures can be used in different ways for:
soojust kasutava pastöriseerimisprotsessi asendamine;
replacing thermal pasteurisation,
küpsetamisetapi lühendamine: kõrgrõhu kasutamisel saab küpsetamisetappi lühendada, kuna täielik pastöriseerimine toimub kõrgrõhutöötlusega pastöriseerimise etapis.
reducing the cooking stage: by using high pressures, the cooking stage can be reduced as the complete pasteurisation is carried out during the high-pressure processing pasteurisation stage.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava saab kohaldada kõikide liha- ja linnulihatoodete tootjate, sealhulgas VKEde suhtes.
This BEMP is applicable to all producers of meat and poultry meat products, including SMEs.
Siiski on seadmete ostuks vajalikud suured investeeringud ja see võib VKEsid heidutada.
However, investment costs for purchasing the equipment are high and could discourage SMEs.
Sellisel juhul võivad VKEd võimaluse korral kasutada kõrgrõhutöötlusseadmete rentimise võimalust.
When this is the case, SMEs can use a rental service for high-pressure processing, if available.
i58) Energiakasutus kokku, töödeldud liha ja linnuliha koguse kohta (kWh kg toote kohta)
(i58) Total energy use per amount of meat and poultry meat processed (kWh/kg of product)
i59) Energiakasutus kõrgrõhutöötlusel (kWh toote töötlemise tsükli või kWh toote kg kohta)
(i59) Energy use in high-pressure processing (kWh/cycle of processed product or kWh/kg of product)
b22) Kõrgrõhutöötlust (endale kuuluvate seadmetega või sisseostetud tellimusena) kasutatakse sobilike lihatoodete töötlemiseks (küpsetatud tooted, kuivatatud ja küpsetatud tooted, toorelt kuivatatud tooted jne)
(b22) High-pressure processing (owned or outsourced) is used to treat suitable meat products (e.g. cooked products, cured and cooked products, raw-cured).
Selles jaotises vaadeldakse puuviljamahla tootvaid ettevõtteid (NACE kood 10.32).
This section targets companies manufacturing fruit juice (NACE code 10.32).
Parim keskkonnajuhtimise tava on kõrvaldada tootmisprotsessi käigus tekkinud puuviljajäägid järgmise prioriteetsusjärjekorra alusel:
It is BEMP to dispose of the fruit residues of the production process by following the priority cascade:
väärtuslike toodete taaskasutus, kui võimalik: nt pektiin (tsitruse- ja virsikujääkidest), peenkemikaalid (beeta-karotenoidid porgandijääkidest) ja toitude multifunktsionaalsed koostisained (porgandi-, apelsini- ja õunajääkidest), mida on võimalik kasutada pagaritoodetes;
recovery of valuable products, whenever feasible: e.g. pectin (from citrus and peach residues), fine chemicals (beta-carotenoids from carrot residues) and multifunctional food ingredients (from carrot, orange and apple residues) that can be used in bakery products,
puuviljajääkide kasutamine loomasöödana, kui sellest kõrvalproduktist on huvitatud mõni kohalik karilooma- või loomasööda tootja;
use of the fruit residues as animal feed, if there are any local livestock or animal feed producers interested in this by-product,
puuviljajääkide kasutamine anaeroobse kääritamise kaassubstraadina mõnes lähedalasuvas anaeroobsel kääritamisel töötavas jaamas või uue anaeroobse kääritamise süsteemi rajamise kavandamine koos muude lähedalasuvate organisatsioonidega, mis tekitavad orgaanilisi jäätmeid, mida oleks võimalik anaeroobsel kääritamisel töötavas jaamas töödelda (nt karjakasvatajad).
use of the fruit residues as anaerobic digestion co-substrate in an already existing anaerobic digestion plant nearby or plan the construction of a new anaerobic digestion system together with other nearby organisations producing organic waste that could be processed in an anaerobic digestion plant (e.g. livestock farmers).
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava on võimalik kohaldada kõikidele puuviljamahla tootjatele, kaasa arvatud VKEdele, eeldusel et kohalikud tingimused (nt sööta vajavate kohalike kariloomade olemasolu, anaeroobsel kääritamisel töötavate jaamade olemasolu) võimaldavad ülalloetletud võimalusi ellu viia.
This BEMP is applicable to all manufacturers of fruit juice, including SMEs, providing that local conditions (e.g. availability of local livestock to feed, presence of anaerobic digestion plants) allow the implementation of the options listed above.
i60) Puuviljajääkide kasutamise määr (%): väärtuslike toodete taaskasutamiseks (nt pektiin, eeterlikud õlid), loomasöödana või anaeroobse kääritamise kaassubstraadina kasutatavate puuviljajääkide kogus kokku
(i60) Fruit residue exploitation rate (%): total amount of fruit residues used for recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate in an anaerobic digestion plant.
b23) Kõiki (100 %) puuviljajääke kasutatakse väärtuslike toodete taaskasutamiseks (nt pektiin, eeterlikud õlid), loomasöödana või anaeroobse kääritamise kaassubstraadina
(b23) 100 % of the fruit residues are used for the recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate for anaerobic digestion.
Parimad keskkonnajuhtimise tavad juustu valmistamisel
Best environmental management practices in cheese-making operations
Selles jaotises vaadeldakse juustu tootvaid ettevõtteid (NACE kood 10.51).
This section targets companies producing cheese (NACE code 10.51).
Parim keskkonnajuhtimise tava on koguda kokku juustu tootmisel tekkiv vadak ning taaskasutada seda uutel otstarvetel järgmise prioriteetsusjärjekorra alusel:
BEMP is to recover all the whey from the production of cheese and to use it in new applications, according to the following priority list:
vadaku kontsentreerimine, filtreerimine ja/või aurustamine, et toota vadakupulbrit, vadakuvalgu kontsentraati, laktoosi ja muid kõrvaltooteid;
concentrate, filter and/or evaporate the whey to produce whey powder, whey protein concentrate (WPC), lactose and other by-products,
inimtoiduks mõeldud vadakutoodete, näiteks vadakujuustude või -jookide tootmine;
manufacture whey products intended for human consumption such as whey cheeses or whey drinks,
vadaku loomadele söötmine, selle väetisena kasutamine või anaeroobse kääritamise rajatises töötlemine.
feed the whey to animals, use it as a fertiliser or process it in an anaerobic digestion plant.
Seda parimat keskkonnajuhtimise tava on võimalik kohaldada kõikidele juustutootjatele, kaasa arvatud VKEdele, eeldusel et kohalikud tingimused (nt vadaku piisav tootmine, et saaks rakendada vadaku kontsentreerimise süsteemi, turunõudlus vadakupõhiste toodete järele, kohalike sööta vajavate kariloomade olemasolu) võimaldavad ülal loetletud võimalusi ellu viia.
This BEMP is applicable to all cheese producers, including SMEs, provided that local conditions (e.g. sufficient generation of whey for the implementation of a whey concentration system, market demand for whey-based products, availability of local livestock to feed) allow the implementation of the options listed above.
i61) Inimtoiduks mõeldud toodetes, loomasöödas ja anaeroobse kääritamise soodustajana kasutamiseks mõeldud taastoodetud vadaku kuivaine kogukaal protsentides (% kaalust)
(i61) Percentage (% weight) of the total dry matter weight of generated whey recovered for use in products intended for human consumption, in animal feed and as feed for anaerobic digestion.
i62) Inimtoiduks mõeldud toodetes kasutamiseks mõeldud taastoodetud vadaku kuivaine kogukaal protsentides (% kaalust)
(i62) Percentage (% weight) of the total dry matter weight of generated whey recovered for use in products intended for human consumption
b24) Vadak võetakse taaskasutusse ja seda töödeldakse täiendavalt, et saada vastavalt turu nõudlusele muid inimtoiduks mõeldud tooteid.
(b24) Whey is recovered and further treated in order to obtain other products for human consumption based on market demand.
Allesjäävat vadakut kasutatakse loomasöödaks või anaeroobse kääritamise tarbeks.
Excess whey is employed instead for animal feed or for anaerobic digestion.
Selles jaotises vaadeldakse leiba, küpsiseid ja kooke tootvaid ettevõtteid (NACE koodid 10.71 ja 10.72).
This section targets companies producing bread, biscuits and cakes (NACE codes 10.71 and 10.72).
Parim keskkonnajuhtimise tava on välja töötada asjakohased leiva „tagasivõtmise“ kavad, millega tuuakse müügipunktides müümata jäänud leib tagasi pagarikotta, kus see toodeti.
BEMP is to establish appropriate bread ‘take-back’ schemes where the unsold bread from the points of sale is taken back to the bakery where it was produced.
Kogutud leib ladustatakse pagaritöökojas ning seda on võimalik töödelda leivapuruks või klimpideks või jagada laiali litsentseeritud ettevõtetele (nt heategevus- või sotsiaalsetele organisatsioonidele, kui leib on veel inimestele tarbimiskõlbulik) või kasutada seda muul otstarbel (nt loomasöödana).