natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Cooperation Group should exchange experiences on these matters with relevant EU institutions.
Eeskätt peaksid liikmesriigid tagama, et olemas on vajalikud struktuurid, mis võimaldavad ELi kriisimehhanismide raames tõhusat teabe liikumist nende riiklike kriisiohjeasutuste ja nende ELi tasandi esindajate vahel.
Member States should ensure that their national crisis management mechanisms adequately address cybersecurity incident response as well as provide necessary procedures for cooperation at EU level within the context of the EU Framework.
Liikmesriigid peaksid täies ulatuses kasutama Euroopa ühendamise rahastu küberturvalisuse digitaalteenuste taristu programmi pakutavaid võimalusi ning tegema komisjoniga koostööd selle nimel, et praegu arendamisjärgus oleva tuumteenuste platvormi koostöömehhanism pakuks vajalikke funktsioone ja vastaks nende koostöövajadustele ka küberturvalisuse kriiside ajal.
As regards existing EU crisis management mechanisms, in line with the Blueprint, Member States should, together with Commission services and the EEAS, establish practical implementation guidelines as regards the integration of their national crisis management and cybersecurity entities and procedures into existing EU crisis management mechanisms, namely the IPCR and EEAS CRM.
Liikmesriigid peaksid tegema ENISA abiga ja varem selles valdkonnas tehtule toetudes koostööd, et arendada välja ja võtta kasutusele ühine taksonoomia ja vorm, mis võimaldaks olukorraaruannetes kirjeldada küberturvalisuse intsidentide tehnilisi põhjuseid ja mõju, et veelgi tõhustada liikmesriikide omavahelist tehnilist ja operatiivkoostööd kriiside ajal.
In particular, Member States should ensure that appropriate structures are in place to enable the efficient flow of information between their national crisis management authorities and their representatives at EU level in the context of EU crisis mechanisms.
Seoses sellega peaksid liikmesriigid võtma arvesse intsidentidest teavitamise juhiste vallas koostöörühmas pooleli olevat tööd ja eeskätt riikide teadete vormiga seotud aspekte.
Member States should make full use of the opportunities offered by the Cybersecurity Digital Service Infrastructures (DSI) programme of the Connecting Europe Facility (CEF), and cooperate with the Commission to ensure that the Core Service Platform cooperation mechanism, currently under development, provides the necessary functionalities and fulfils their requirements for cooperation also during cybersecurity crises.
Raamistikuga ette nähtud menetlusi tuleks testida ja vajaduse korral tuleks need läbi vaadata, lähtudes kogemustest, mille liikmesriigid on omandanud riiklikel, piirkondlikel ja liidu, aga ka küberdiplomaatia ja NATO küberturvalisuse õppustel osalemise käigus.
Member States, with the assistance of ENISA and building on previous work in this area, should cooperate in developing and adopting a common taxonomy and template for situational reports to describe the technical causes and impacts of cybersecurity incidents to further enhance their technical and operational cooperation during crises.
Eeskätt tuleks neid testida seoses ENISA korraldatud õppustega CyberEurope.
In this regard, Member States should take into account the ongoing work within the Cooperation Group on incident notification guidelines and in particular aspects related to the format of national notifications.
Esimese võimaluse selleks annab CyberEurope 2018.
The procedures laid out in the Framework should be tested and when necessary revised following lessons learnt from Member State participation in national, regional, and Union as well as cyber diplomacy and NATO cybersecurity exercises.
Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid pidevalt harjutama reageerimist ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele nii riigi kui ka Euroopa tasandil; vajaduse korral tuleks harjutada ka poliitilist reageerimist ja kaasata erasektori üksused.
In particular, they should be tested in the context of the Cyber Europe exercises organised by ENISA.
Brüssel, 13. september 2017
Cyber Europe 2018 presents a first such opportunity.
Komisjoni nimel
Member States and the EU institutions should regularly practise their response to large-scale cybersecurity incidents crisis at national and European level, including their political response, where necessary and with the involvement of private sector entities as appropriate.
Mariya Gabriel
Done at Brussels, 13 September 2017.
Nõukogu järeldused elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta „Saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas“, dokument 10299/11, Brüssel, 27. mai 2011.
For the Commission
COM(2016) 410 final, 5. juuli 2016.
Member of the Commission
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).
Council conclusions on Critical Information Infrastructure Protection ‘Achievements and next steps: towards global cyber security’, document 10299/11, Brussels, 27 May 2011.
Dokument 14540/16, 15. november 2016.
COM(2016) 410 final, 5 July 2016
Lisateavet leiab ELi tasandi kriisihaldust, koostöömehhanisme ja osalejaid käsitleva liite punktist 3.1.
Directive (EU) 2016/1148 of the European Parliament and of the Council of 6 July 2016 concerning measures for a high common level of security of network and information systems across the Union (OJ L 194, 19.7.2016, p.
Samas.
1).
Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/496/ÜVJP Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutuselevõtu, toimimise ja kasutamise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut, ning millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 2004/552/ÜVJP (ELT L 219, 25.7.2014, lk 53).
Document 14540/16, 15 November 2016.
Väljatöötamisel; eeldatavasti võetakse vastu 2017. aasta lõpuks.
Further information can be found in Section 3.1 of the Appendix on Crisis management, cooperation mechanisms and actors at EU level.
Juhised peaksid valmis saama 2017. aasta lõpuks.
Ibid.
Nõukogu järeldused pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“), dokument 9916/17
Council Decision 2014/496/CFSP of 22 July 2014 on aspects of the deployment, operation and use of the European Global Navigation Satellite System affecting the security of the European Union and repealing Joint Action 2004/552/CFSP (OJ L 219, 25.7.2014, p. 53).
Talituste ühine töödokument „ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll (ELi käsiraamat)“, SWD(2016) 227 final, 5. juuli 2016.
Under development; expected to be adopted by the end of 2017.
ST 15283/16, 6. detsember 2016.
The guidelines are intended to be finalised by the end of 2017.
LISA
Council Conclusions on a Framework for a Joint EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (‘Cyber Diplomacy Toolbox’), Doc.
Tegevuskava koordineeritud reageerimiseks ulatuslike piiriüleste küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral
9916/17
SISSEJUHATUS
Joint Staff Working Document EU operational protocol for countering hybrid threats, ‘EU Playbook’, SWD(2016) 227 final, 5 July 2016.
Käesolevat tegevuskava rakendatakse küberturvalisuse intsidentide (edaspidi „küberintsidendid“) suhtes, mille põhjustatud häired on liiga laialdased, et neist mõjutatud liikmesriik üksi suudaks nendega toime tulla, või millel on mitmes liikmesriigis või ELi institutsioonis niivõrd laiaulatuslik tehniline või poliitiline mõju, et need eeldavad õigeaegset poliitika koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil.
ST 15283/16, 6 December 2016.
Sellise ulatusega küberintsidente käsitatakse küberkriisidena.
ANNEX
Kübertunnustega ELi-ülese kriisi korral koordineerib liidus poliitilisel tasandil reageerimist nõukogu, kes lähtub oma tegevuses kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevast ELi integreeritud (IPCR) korrast.
Blueprint for coordinated response to large-scale cross-border cybersecurity incidents and crises
Komisjonis kasutatakse koordineerimiseks kiirhoiatussüsteemi ARGUS.
INTRODUCTION
Kui kriisiga kaasneb oluline välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, siis aktiveeritakse Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism.
This Blueprint applies to cybersecurity incidents which cause disruption too extensive for a concerned Member State to handle on its own or which affect two or more Member States or EU institutions with such a wide-ranging and significant impact of technical or political significance that they require timely policy coordination and response at Union political level.
Tegevuskavas kirjeldatakse, kuidas need sissetöötatud kriisiohjamismehhanismid peaksid ära kasutama kõik võimalused, mida pakuvad ELi tasandi olemasolevad küberturbeüksused ja liikmesriikidevahelised koostöömehhanismid.
Such large-scale cybersecurity incidents are considered a cybersecurity ‘crisis’.
Tegevuskavas lähtutakse teatavatest juhtpõhimõtetest (proportsionaalsus, subsidiaarsus, täiendavus ja teabe konfidentsiaalsus) ja esitatakse koostöö põhieesmärgid (tulemuslik reageerimine, ühine olukorrateadlikkus, avalik kommunikatsioon) kolmel (strateegilisel/poliitilisel, operatiivsel ja tehnilisel) tasandil, seotud mehhanismid ja osalised ning meetmed nimetatud põhieesmärkide saavutamiseks.
In case of an EU-wide crisis with cyber elements, coordination at Union political level of the response shall be carried out by the Council, using the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements.
Tegevuskava ei hõlma kriisihalduse kogu elutsüklit (ennetamine/leevendamine, valmisolek, reageerimine, taaste), vaid keskendub reageerimisele.
Within the Commission, coordination will take place in accordance with the ARGUS rapid alert system.
Tegevuskavas käsitletakse siiski teatavaid tegevusi, eelkõige selliseid, mis aitavad saavutada ühise olukorrateadlikkuse.
If the crisis entails an important external or Common Security and Defence Policy (CSDP) dimension, the EEAS Crisis Response Mechanism is activated.
Tuleb ka silmas pidada, et küberintsidendid võivad olla laiema kriisi põhjuseks või sellele kaasa aidata, mõjutades muid sektoreid.
The Blueprint describes how these well-established Crisis Management mechanisms should make full use of existing cybersecurity entities at EU level as well as of cooperation mechanisms between the Member States.
Arvestades, et enamik küberkriise mõjutab eeldatavasti füüsilist maailma, peab asjakohane reageerimine tuginema nii küberruumiga seotud kui ka muudele laiematele leevendamise meetmetele.
In doing so, the Blueprint takes into account a set of guiding principles (proportionality, subsidiarity, complementarity and confidentiality of information), presents the core objectives of cooperation (effective response, shared situational awareness, public communication messages) at three levels (strategic/political, operational and technical), the mechanisms and the actors involved as well as the activities to meet said core objectives.
Küberkriisidele reageerimist tuleks koordineerida muude kriisiohjemehhanismidega ELi, riiklikul või valdkondlikul tasandil.
The Blueprint does not cover the full crisis management lifecycle (prevention/mitigation, preparedness, response, recovery) but focuses on response.
Tegevuskava ei asenda siiski olemasolevaid sektoripõhiseid või poliitikaspetsiifilisi mehhanisme, kordasid või instrumente, nagu Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programm, [1] ega piira nende kasutamist.
Nevertheless, certain activities, in particular those related to achieving a shared situational awareness, are addressed.
Juhtpõhimõtted
It is also important to note that cybersecurity incidents can be at the origin or part of a broader crisis, impacting other sectors.
Eesmärkide püstitamisel, vajalike tegevuste kindlakstegemisel ning vastavatele osalejatele või mehhanismidele rollide ja ülesannete määramisel lähtutakse järgmistest juhtpõhimõtetest, mida tuleb järgida ka tulevikus rakendussuuniste koostamisel.
Given that most cybersecurity crises are expected to have effects on the physical world, any appropriate response must rely upon both cyber and non-cyber mitigation activities.
Proportsionaalsus.
Cyber crisis response activities should be coordinated with other crisis management mechanisms at EU, national or sectoral levels.
Suur osa liikmesriike mõjutavatest küberintsidentidest ei ole oma olemuselt midagi sellist, mida saaks käsitada riikliku või veel vähem Euroopa kriisina.
Finally, the Blueprint does not replace and should be without prejudice to existing sector-specific or policy-specific mechanisms, arrangements or instruments such as the one set up for the European Global Navigation Satellite System (GNSS) programme [1].
Liikmesriikidevaheline koostöö sellistele intsidentidele reageerimisel toimub võrgu- ja infoturbedirektiiviga [2] loodud küberturbe intsidentide lahendamise üksuste (CSIRTide) võrgustiku raames.
Guiding principles
Riikide CSIRTid teevad kooskõlas CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga koostööd ja vahetavad iga päev vabatahtlikult teavet, sh vajaduse korral selleks, et reageerida küberintsidentidele, mis mõjutavad ühte või mitut liikmesriiki.
In working towards the objectives, in identifying the necessary activities and assigning roles and responsibilities to respective actors or mechanisms, the following guiding principles have been applied and also need to be respected when preparing future implementing guidelines.
Seepärast peaks tegevuskava kasutama ära kõik standardses töökorras pakutavad võimalused ja töökorras tuleks võtta arvesse kõiki muid spetsiifiliselt küberintsidentidega seotud ülesandeid.
Proportionality: The great majority of cybersecurity incidents affecting Member States fall well below anything that may be considered a national ‘crisis’, much less a European one.
Subsidiaarsus.
The foundation of cooperation amongst Member States in responding to such incidents is provided by the Computer Security Incident Response Teams (CSIRTs) Network established by the NIS Directive [2].
Subsidiaarsuse põhimõte on kesksel kohal.
The national CSIRTs cooperate and exchange information voluntarily on a daily basis including, when necessary, in response to cybersecurity incidents that affect one or more Member States in line with the CSIRTs Network's Standard Operating Procedures (SOPs).
Kuid ka komisjonil, Euroopa välisteenistusel ja muudel ELi institutsioonidel, asutustel ja organitel on oluline roll.
The Blueprint should therefore make full use of these SOPs and any additional cybersecurity crisis specific tasks should be reflected therein.
See roll on sõnaselgelt sätestatud IPCR-korras, kuid tuleneb ka liidu õigusest või lihtsalt asjaolust, et küberintsidendid ja -kriisid võivad mõjutada majandustegevuse kõiki sektoreid ühtsel turul, liidu julgeolekut ja rahvusvahelisi suhteid ning institutsioone endid.
Subsidiarity: The principle of subsidiarity is key.
Täiendavus.
The Commission, the European External Action Service and other EU institutions, offices, agencies and bodies have however an important role.
Tegevuskavas võetakse täielikult arvesse olemasolevaid ELi tasandi kriisihalduse mehhanisme, eelkõige kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud (IPCR) kord, ARGUS ja Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism, ning uue võrgu- ja infoturbedirektiivi struktuure ja mehhanisme, eelkõige CSIRTide võrgustik, ning asjaomaseid asutuseid ja organeid, eelkõige Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (Europol/EC3), Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN), ELi sõjalise staabi luureosakond (EUMS INT) ja INTCENi vaatluskeskus (SITROOM), mis toimivad koos ühtse luureandmete analüüsivõimena (SIAC); ELi hübriidohtude ühisüksus (mis asub INTCENis) ning ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT-EU).
This role is clearly set out in the IPCR arrangements but also stems from Union law or simply from the fact that cybersecurity incidents and crises may impact all sections of economic activity within the single market, the security and international relations of the Union, as well as the institutions themselves.
Seda tehes tuleks tegevuskavas tagada, et nende omavahelises koostoimes ja koostöös saavutataks maksimaalne täiendavus ja et kattuvust oleks võimalikult vähe.
Complementarity: The Blueprint takes fully into account existing crisis management mechanisms at EU level, namely the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements, ARGUS, and the EEAS Crisis Response Mechanism, integrates therein the new NIS Directive structures and mechanisms, namely the CSIRTs Network, as well as the relevant agencies and bodies namely the European Union Agency for Network and Information Security (ENISA), the European Cybercrime Centre at Europol (Europol/EC3), the EU Intelligence Analysis Centre (INTCEN), EU Military Staff Intelligence Directorate (EUMS INT) and Situation Room (Sitroom) in INTCEN, working together as SIAC (the Single Intelligence Analysis Capacity); the EU Hybrid Fusion Cell (based in INTCEN); and the Computer Emergency Response Team for the EU Institutions, Bodies and Agencies (CERT-EU).
Teabe konfidentsiaalsus.
In doing so, the Blueprint should also ensure that their interaction and cooperation achieves maximum complementarity and minimum overlap.
Kogu tegevuskava raames toimuv teabevahetus peab olema kooskõlas normidega, mis kehtivad julgeoleku [3] ja isikukandmete kaitse suhtes ning fooritulede analoogial põhineva protokolli suhtes teabe tundlikkuse märgistamiseks [4].
Confidentiality of information: All information exchanges in the context of the Blueprint must comply with applicable rules on security [3], on the protection of personal data and the Traffic Light Protocol [4].
Salastatud teabe edastamiseks tuleb salastusmärkest sõltumata kasutada kättesaadavaid akrediteeritud vahendeid [5].
Core objectives
Koostöö eesmärk on saavutada järgmised põhieesmärgid.
Enable an effective response.
Seepärast peab asjakohane teave jõudma sobivas vormis õigeks ajaks kõigi asjaomaste sidusrühmadeni.
Response may take many forms, ranging from identifying technical measures which may entail two or more entities jointly investigating the technical causes of the incident (e.g. malware analysis) or identifying ways that organisations may assess whether they have been affected (e.g. indicators of compromise), to operational decisions on applying such technical measures and, at the political level, deciding to trigger other instruments such as the EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (‘Cyber Diplomacy Toolbox’) or the EU operational protocol for countering hybrid threats depending on the incident.
Õiget sõnumit saab kasutada ka selleks, et saata selge signaal diplomaatilise reageerimise võimalikest tagajärgedest ja mõjutada agressori käitumist.
A sufficiently good understanding of events as they unfold by all relevant stakeholders on all three levels (technical, operational, political) is essential for a coordinated response.
KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDE VAHEL NING LIIKMESRIIKIDE JA ELI OSALEJATE VAHEL TEHNILISEL, OPERATIIVSEL JA STRATEEGILISEL/POLIITILISEL TASANDIL
Situational awareness may include technological elements about the causes as well as the impact and origin of the incident.
Tulemuslik reageerimine ulatuslike ELi tasandi küberintsidentide või -kriiside korral sõltub tulemuslikust tehnilisest, operatiivsest ja strateegilisest/poliitilisest koostööst.
As cybersecurity incidents may affect a wide variety of sectors (finance, energy, transport, healthcare, etc.), it is imperative that the appropriate information, in the suitable format, reaches all relevant stakeholders in a timely manner.
Igal tasandil peaks osaleja täitma konkreetsed ülesanded, et saavutada kolm põhieesmärki:
Agree on key public communication messages [9].
koordineeritud reageerimine
Crisis communications play an important role in mitigating the negative effects of cybersecurity incidents and crises but may also be used as a means for influencing the behaviour of (potential) aggressors.
ühine olukorrateadlikkus
An appropriate message can also serve to clearly signal the likely consequences of a diplomatic response to influence the behaviour of aggressors.
avalik kommunikatsioon
Particularly important in cybersecurity is the dissemination of accurate actionable information on how the public can mitigate the effects of an incident (e.g. applying a patch, taking complementary actions to avoid the threat, etc.).
Intsidendi või kriisi käigus hoiatavad, teavitavad ja toetavad madalamad koostöötasandid kõrgemaid koostöötasandeid.
COOPERATION BETWEEN MEMBER STATES AND MEMBER STATES AND EU ACTORS AT TECHNICAL, OPERATIONAL AND STRATEGIC/POLITICAL LEVELS
Kõrgemad koostöötasandid annavad juhiseid [10] ja teevad madalamate tasemete suhtes otsuseid vastavalt vajadusele.
Effective response to large-scale cybersecurity incidents or crisis at EU level depends on effective technical, operational and strategic/political cooperation.
Koostöö tehnilisel tasandil
At each level, the actors involved should perform specific activities as regards achieving three core objectives:
Tegevuse ulatus
coordinated response,
Intsidendikäsitlus [11] küberkriisi ajalIntsidentide seire ja järelevalve, sh ohtude ja riski pidev analüüs
shared situational awareness,
Võimalikud osalejad
public communications.
Tehnilisel tasandil on tegevuskavas keskne koostöömehhanism CSIRTide võrgustik.
Throughout the incident or crisis, lower levels of cooperation will alert, inform and support the higher levels; the higher levels will provide guidance [10] and decisions to the lower levels, as appropriate.
Selle eesistujana tegutseb eesistujariik ja sekretariaaditeenused tagab ENISA.
Cooperation at the technical level
Liikmesriigid:
Scope of activities:
Võrgu- ja infoturbedirektiivi kohaselt loodud pädevad asutused ja ühtsed kontaktpunktid
Incident handling [11] during a cybersecurity crisisMonitoring and surveillance of incident including continuous analysis of threats and risk.
CSIRTid
Potential actors
ELi organid/asutused
Member States:
ERCC (DG ECHO juures asuv ööpäev läbi tegutsev operatiivne talitus) ja määratud juhttalitus (tuleb valida kas DG CNET või DG HOME, sõltuvalt konkreetse intsidendi olemusest), peasekretariaat (ARGUSe sekretariaat), DG HR (julgeoleku direktoraat), DG DIGIT (IT-turbe toimingud)
Competent authorities and single points of contact established by the NIS Directive
Muude ELi asutuste [12] jaoks vastav haldusala peadirektoraat komisjonis või Euroopa välisteenistus (esimene kontaktpunkt)
CSIRTs
Euroopa välisteenistus
EU bodies/offices/agencies
SIAC (ühtne luureandmete analüüsivõime: EU INTCEN ja EUMS INT)
Europol/EC3
ELi vaatluskeskus ja määratud geograafiline või valdkonna talitus
European Commission
ELi hübriidohtude ühisüksus (osa EU INTCENist – küberturvalisus hübriidohtude kontekstis)
The ERCC (24/7 operational service located in DG ECHO), and the designated lead service (to be chosen between DG CNECT and DG HOME depending on the particular nature of the incident), the Secretariat-General (ARGUS secretariat), DG HR (Security Directorate), DG DIGIT (IT Security Operations).
Ühine olukorrateadlikkus:
For other EU agencies [12] the respective parent DG in the Commission or the EEAS (first point of contact).
ENISA peaks liidu olukorrateadlikkust toetava tehnilise tasandi korrapärase koostöö raames korrapäraselt koostama intsidentide ja ohtude kohta ELi küberturvalisuse tehnilist olukorda käsitleva aruande, mis põhineb avalikult kättesaadaval teabel, tema enda analüüsidel ja aruannetel, mida jagavad temaga (vabatahtlikkuse alusel) liikmesriikide CSIRTid või võrgu- ja infoturbedirektiivi kohased ühtsed kontaktpunktid, Europoli juures tegutsev küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ja CERT-EU ja kui asjakohane, siis Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN) Euroopa välisteenistuse juures.
EEAS
Aruanne tuleks teha kättesaadavaks nõukogu asjakohastele organitele, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja CSIRTide võrgustikule.