natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the light of the above, in order to be compatible with the Return Directive, the situation of unaccompanied minors in Member States that, following an assessment of the best interests of the child, do not return or remove third-country minors, should be framed in legal terms as either granting a (temporary) permit or a right to stay (for example until they reach the age of 18) in application of Article 6(4) of the Directive, or issuing a return decision and postponing the removal in accordance with Articles 6 and 9 of the Return Directive.
Abi andmine peaks olema pidev ja stabiilne protsess, mis hõlmab tagasisaatmisetappi.
Legal basis: Return Directive — Article 10(1)
Et tagada piisavate järelmeetmete võtmine, võib see hõlmata ka tagasisaatmisele järgnevat etappi.
Before deciding to issue a return decision in respect of an unaccompanied minor, assistance by appropriate bodies other than the authorities enforcing return shall be granted with due consideration being given to the best interests of the child.
Vajaduse korral tuleks saavutada eestkoste üleviimine liikmesriigist naasmisriiki kooskõlas tagasisaatmisdirektiivi artikli 10 lõikega 2.
Historic reminder/explanation: Article 10(1) was not contained in the Commission proposal.
Vanuse hindamine: tagasisaatmisdirektiiv ei sisalda vanuse hindamist käsitlevaid sätteid.
It was inserted in the text during the negotiations and it is directly inspired by Guideline 2(5) of the Council of Europe ‘Twenty Guidelines on forced return’ [55], which provides that ‘Before deciding to issue a removal order in respect of a separated child, assistance — in particular legal assistance — should be granted with due consideration given to the best interests of the child’.
Tuginedes rände- ja varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustiku süstemaatilisele tõlgendamisele, soovitab komisjon lähtuda varjupaigamenetluste direktiivi artikli 25 lõike 5 sätetest ning võtta arvesse näiteks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) vastavasisulisi dokumente [56].Varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluste raames antava abi järjepidevus: Ehkki varjupaigataotlejatele ette nähtud eestkoste ja saatjata alaealiste/laste jaoks tagasisaatmisprotsessis nõutava abi õiguslik alus on erinev, on varjupaigaküsimusi käsitlevas liidu õigustikus ja tagasisaatmisdirektiivis sätestatud nõuete vahel tihe seos ning püüelda tuleks varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluste raames pakutava abi järjepidevuse poole.
Nature of the ‘appropriate bodies’: the ‘appropriate body’ should be separated from the enforcing authority and could be a governmental body (possibly a separate service if within the same ministry), a non-governmental body, or a combination of both, providing for multidisciplinary cooperation between government-supported and non-governmental guardian systems and/or child-protection bodies.
Pelga eestkoste pakkumisest ei piisa, et täita kohustus anda alaealistele abi, sest asjakohaste üksuste antav abi tähendab enamat kui lihtsalt eestkoste.
Bodies responsible for the care and protection of children shall comply with the standards established in the areas of safety, health, suitability of staff and competent supervision.
Õiguslik alus: tagasisaatmisdirektiivi artikli 10 lõige 2
The different roles and responsibilities of the actors must be clear and transparent in particular for the unaccompanied minor to allow for his/her active involvement and effective participation in all matters concerning him/her.
Enne saatjata alaealise väljasaatmist liikmesriigi territooriumilt veenduvad kõnealuse liikmesriigi asutused, et alaealine saadetakse tagasi
Nature of the ‘assistance’: assistance should cover legal assistance but must not be limited to it.
tema perekonnaliikme või
Other aspects expressly mentioned by the Return Directive — such as provision of necessary medical assistance and healthcare, contact with family, access to basic education —, to support the realisation of the rights of the child as set out in the UN Convention on the rights of the child should also be addressed.
määratud eestkostja juurde või
Specific emphasis should be given to the need to discuss with the minor in advance and throughout any processes and procedures, as well as all decisions affecting him/her.
naasmisriigi vastuvõtuasutusse.
Minors should be informed in a child-sensitive and age- and context- appropriate manner on their rights, on procedures and on services available for their protection.
Tagasisaatmisdirektiivi artikli 10 lõikega 2 ette nähtud valikutest soovitatakse eelistada tagasisaatmist perekonnaliikmete juurde, välja arvatud juhul, kui see ei ole ilmselgelt lapse parimates huvides.
Timing of the ‘assistance’: the assistance by appropriate bodies should start at the earliest point in time, and it shall start before issuing a return decision.
Seepärast peaksid liikmesriigid tegema jõupingutusi saatjata alaealise isiku ja kodakondsuse kindlakstegemiseks ning tema pereliikmete leidmiseks.
That implies a timely age assessment based on the benefit of the doubt.
Tagasisaatmine eestkostja juurde või sobivasse vastuvõtuasutusse võib teatavatel tingimustel olla vastuvõetav alternatiiv.
Assistance should be a continuous and stable process, including during the return phase.
Komisjon soovitab liikmesriikidel kehtestada asjakohased taasintegreerimismeetmed, mis on mõeldud saatjata alaealistele, kes pöörduvad tagasi oma päritoluriiki, ja tagada selliste meetmete viivitamatu kättesaadavus nii enne lahkumist kui ka pärast saabumist kolmandasse riiki, st naasmisriiki.
It may also cover the post-return phase, to ensure adequate follow-up of return.
Pereliikmete otsimine: liikmesriigid peaksid algatama menetlused saatjata alaealiste vanemate või pereliikmete leidmiseks niipea kui võimalik, kaasates määratud eestkostja ja/või lastekaitse eest vastutava isiku.
If needed, a transfer of guardianship from the Member State to the country of return in line with Article 10(2) of the Return Directive should be achieved.
Pereliikmete leidmise hõlbustamiseks ning tagasipöördumisega seoses eestkostja või sobiva vastuvõtuasutuse kindlakstegemiseks peaksid pädevad riiklikud asutused võtma meetmeid koostööks konsulaaresinduste, kontaktametnike, lastekaitseasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja naasmisriigi vabaühendustega, kasutades täielikult ära olemasolevaid piiriülese koostöö kanaleid.
Age assessment: the Return Directive contains no provisions on age assessment.
Alaealiste vabatahtlik lahkumine: artikli 10 lõiget 2 kohaldatakse põhimõtteliselt üksnes olukorras, kus alaealine saadetakse riigist välja, mitte olukorras, kus alaealine lahkub liikmesriigist vabatahtlikult.
Based on a systematic interpretation of the Union immigration and asylum acquis, the Commission recommends to refer to the provisions of Article 25(5) of the Asylum Procedures Directive, as well as to take into account related documents developed for instance by the European Asylum Support Office [56].Continuity of assistance in asylum and return procedures: Although the legal basis between the guardianship provided for to asylum seekers and the ‘assistance’ required for unaccompanied minors/children in the return process differ, close links between the requirements laid down in the asylum acquis and in the Return Directive exist and continuity of assistance in asylum and return procedures should be sought.
Võttes arvesse liikmesriikide kohustust, mis tuleneb nõudest järgida lapse parimaid huve, on vabatahtliku lahkumise puhul soovitatav samuti hinnata perekonnas valitsevat olukorda ning naasmisriigis valitsevat olukorda ja vastuvõtutingimusi.
Provision of mere guardianship is not sufficient to comply with the obligation to provide assistance to minors, since ‘assistance by appropriate bodies’ means more than mere guardianship.
Naasmisriigi vastuvõtuasutuse sobivust tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse tagasisaadetava alaealisega seotud konkreetseid asjaolusid ja tema vanust.
Legal basis: Return Directive — Article 10(2)
Kui piiripolitsei võtab alaealise naasmisriigis üksnes vastu ja sellega ei kaasne vajalikke järel- või kõrvalmeetmeid, ei saa seda pidada sobivaks vastuvõtmiseks.
Before removing an unaccompanied minor from the territory of a Member State, the authorities of that Member State shall be satisfied that he or she will be returned to:
Liikmesriik peaks pöörama erilist tähelepanu sobiva eluaseme olemasolule ning tervishoiu ja hariduse kättesaadavusele naasmisriigis.
a member of his or her family,
Liikmesriigid peavad kinni pidama ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklist 20 ja neil soovitatakse järgida ÜRO suuniseid laste asendushoolduse kohta [57].11.
a nominated guardian, or
Õiguslik alus: tagasisaatmisdirektiivi artikli 3 punkt 6 ja artikkel 11
adequate reception facilities in the State of return.
„Sisenemiskeeld“ – haldus- või kohtuotsus või haldus- või kohtuakt, millega keelatakse sisenemine liikmesriigi territooriumile ja viibimine liikmesriigi territooriumil kindla tähtaja jooksul ning millega on kaasas tagasisaatmisotsus.
Among the options provided for by Article 10(2) of the Return Directive, it is recommended that the return to family members should be the preferred one, unless this is manifestly not in the child's best interests.
Tagasisaatmisotsustele lisatakse sisenemiskeeld, kui:
Member States should therefore undertake efforts to establish the identity and nationality of the unaccompanied minor and to trace family members.
tähtaega vabatahtlikuks lahkumiseks ei ole määratud või
Return to a guardian or an adequate reception facility can be an acceptable alternative under certain conditions.
tagasipöördumiskohustust ei ole täidetud.
The Commission recommends that Member States put in place appropriate reintegration measures targeting unaccompanied minors who return to their country of origin, and ensure prompt access to such measures both before departure and after arrival in the third country of return.
Teistel juhtudel võib tagasisaatmisotsustele lisada sisenemiskeelu.
Family tracing: Member States should launch procedures for tracing the parents or family members of unaccompanied minors as soon as possible, involving the appointed guardian and/or a person responsible for child protection.
Sisenemiskeelu kestus määratakse igal üksikjuhul kindlaks pärast kõigi oluliste asjaolude hoolikat kaalumist ning see ei ületa põhimõtteliselt viit aastat.
To facilitate family tracing as well as for identifying a guardian or an adequate facility in view of return, the competent national authorities should take measures to work in cooperation with consular services, liaison officers, child protection bodies, international organisations and NGOs in the country of return, making full use of existing cross-border cooperation channels.
Sisenemiskeelu kestus võib siiski ületada viit aastat, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab endast tõsist ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule.
Voluntary departure of minors: in principle, Article 10(2) only applies to situations where the minor is removed and not situations where the minor is leaving the Member State voluntarily.
Tagasisaatmisdirektiivis ette nähtud tagasisaatmisega seotud sisenemiskeeldudel peaks olema ennetav mõju ja tänu neile peaks suurenema liidu tagasisaatmispoliitika tõsiseltvõetavus, sest nende keeldudega antakse selgelt märku, et isikutel, kes eiravad ELi liikmesriikide rändealaseid norme, ei lubata mingi aja vältel siseneda uuesti ühtegi ELi liikmesriiki.
Taking into account the Member States' obligation deriving from the requirement to take into due account the best interests of the child, it is recommended to also assess the situation in the family and the situation and reception conditions in the country of return in cases of voluntary departure.
Direktiiv kohustab liikmesriike kehtestama sisenemiskeelu kahel juhul: i) kui vabatahtliku lahkumise tähtaega ei ole määratud ja ii) kui tagasipöördumiskohustust ei ole täidetud.
The adequacy of reception facilities in the country of return needs to be assessed on a case-by-case basis, taking into account the individual circumstances and the age of the returned minor.
Kõikidel teistel juhtudel võib tagasisaatmisotsusele lisada sisenemiskeelu.
A mere reception by the border police in the country of return without any necessary follow-up measures or flanking measures cannot be considered as ‘adequate reception’.
Sisenemiskeelu kestuse kindlaksmääramisel tuleb hoolikalt kaaluda kõiki konkreetse juhtumi olulisi asjaolusid.
Member State should pay particular attention to availability of appropriate housing, access to healthcare and education in the country of return.
Põhimõtteliselt ei tohiks see ületada viit aastat.
Member States shall respect Article 20 of the UN Convention on the Rights of the Child and are encouraged to meet the UN Guidelines for the alternative care of children [57].11.
Ainult juhul, kui esineb tõsine oht avalikule korrale, avalikule julgeolekule või riigi julgeolekule, võib sisenemiskeelu kehtestada pikemaks ajaks.
Legal basis: Return Directive — Article 3(6) and Article 11
Sisenemiskeeld keelab siseneda kõikide liikmesriikide territooriumile: tagasisaatmisdirektiivi põhjenduse 14 sõnastus ja kõikide keeleversioonide (eelkõige inglis- ja prantsuskeelse versiooni) süstemaatiline võrdlus näitavad selgelt, et sisenemiskeeld keelab sisenemise ja viibimise kõigi liikmesriikide territooriumidel.
‘Entry ban’ means an administrative or judicial decision or act prohibiting entry into and stay on the territory of the Member States for a specified period, accompanying a return decision.
Taanikeelne versioon, kus kasutatakse ainsust („ophold på en medlemsstats“), sisaldab ilmset tõlkeviga.
Return decisions shall be accompanied by an entry ban:
Sisenemiskeelu ELi-ülene mõju on üks direktiivi peamisi Euroopa lisaväärtusi.
if no period for voluntary departure has been granted; or
Sisenemiskeelu ELi-ülesele mõjule tuleb selgelt viidata kolmanda riigi kodanikule kehtestatavas sisenemiskeelu otsuses.
if the obligation to return has not been complied with.
Sisenemiskeelud on siduvad kõikidele liikmesriikidele, kes on kohustatud järgima tagasisaatmisdirektiivi (st kõik ELi liikmesriigid, v.a Ühendkuningriik ja Iirimaa), ning Schengeni lepinguga ühinenud riikidele (Šveits, Norra, Island ja Liechtenstein).
The length of the entry ban shall be determined with due regard to all relevant circumstances of the individual case and shall not in principle exceed five years.
SIS II määruse artikli 24 lõike 3 kohaselt on sisenemiskeelu kohta hoiatusteate sisestamine SISi peamine, kuid mitte ainus viis teiste liikmesriikide teavitamiseks sisenemiskeelu olemasolust ja selle eduka täitmise tagamiseks.
It may however exceed five years if the third-country national represents a serious threat to public policy, public security or national security.
Seetõttu peaksid liikmesriigid tagama, et sisenemiskeeldude kohta sisestatakse süstemaatiliselt hoiatusteated SISi.
The return-related entry bans foreseen in the Return Directive are intended to have preventive effects and to foster the credibility of Union return policy by sending a clear message that those who disregard migration rules in EU Member States will not be allowed to re-enter any EU Member State for a specified period of time.
Liikmesriikidega, kellel puudub juurdepääs SISile, võib teavet vahetada muude kanalite (näiteks kahepoolsete kontaktide) kaudu.
The Directive obliges Member States to issue an entry ban in two ‘qualified’ cases: (i) no period for voluntary departure granted; and (ii) obligation to return not complied with.
Puhtalt riigipõhised sisenemiskeelud: rändega seotud puhtalt riigipõhiste sisenemiskeeldude kehtestamine ei ole tagasisaatmisdirektiiviga kooskõlas.
In all other cases, return decisions may be accompanied by an entry ban.
Siseriiklikes õigusaktides tuleb ette näha, et sisenemiskeelud, mis kehtestatakse seoses tagasisaatmisotsusega, keelavad sisenemise kõikidesse liikmesriikidesse ja seal viibimise.
The length of the entry ban must be determined with due regard to all relevant circumstances of the individual case.
Selle tarvis võib näiteks kehtestada kohustuse sisestada kõik sellised sisenemiskeelud süstemaatiliselt SISi.
In principle it should not exceed five years.
Kui aga kolmanda riigi kodanikul, kellele liikmesriik A on kehtestanud sisenemiskeelu, on liikmesriigi B väljastatud elamisluba ja kui liikmesriik B ei soovi seda luba tühistada, peab liikmesriik A pärast tagasisaatmisdirektiivi artikli 11 lõikes 4 nimetatud Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 25 kohast konsulteerimist ELi sisenemiskeelu tühistama, kuid ta võib kanda asjaomase kolmanda riigi kodaniku oma Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 25 lõike 2 viimase lause kohasesse sissesõidukeeldude riiklikku registrisse (lex specialis) (vt ka punkt 11.8).
Only in cases of serious threat to public policy, public security or national security, the entry ban may be issued for a longer period.
Sisenemiskeeldude registreerimine SISis: praegu kohaldatavate õigusaktide kohaselt võivad liikmesriigid sisestada tagasisaatmisdirektiivi alusel kehtestatud sisenemiskeeldudega seotud hoiatusteated SISi, kuid nad ei ole selleks kohustatud.
The rules on return-related entry bans under the Return Directive leave unaffected entry bans issued for other purposes not related to migration, such as entry bans to third-country nationals who have committed serious criminal offences or for whom there is a clear indication that there is an intention to commit such an offence (see Article 24(2) of Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council [58] (the ‘SIS II Regulation’)) or entry bans constituting a restrictive measure adopted in accordance with Chapter 2 of Title V TEU, including measures implementing travel bans issued by the United Nations Security Council.
Selleks et tagasisaatmisdirektiivi alusel kehtestatud sisenemiskeeldude Euroopa mõõde avalduks täies ulatuses, peaksid liikmesriigid seda siiski süstemaatiliselt tegema.
11.1.
Seos SISi sisestatud hoiatusteadete (Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 112 ja SIS II määruse artikli 29 kohase) iga kolme aasta tagant toimuva läbivaatamise ja tagasisaatmisdirektiivi alusel kindlaks määratud sisenemiskeelu kehtivusaja vahel: SISi sisestatud hoiatusteadete läbivaatamine on menetlusnõue, mille eesmärk on tagada, et hoiatusteateid säilitatakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati.
EU-wide effect
See ei mõjuta liikmesriikide sisulist otsust määrata kooskõlas tagasisaatmisdirektiivi sätetega kindlaks sisenemiskeelu kehtivusaeg.
An entry ban prohibits entry into the territory of all the Member States: the wording of recital 14 of the Return Directive and a systematic comparison of all the linguistic versions of the Directive (in particular the English and French texts) make clear that an entry ban prohibits entry and stay on the territory of all Member States.
Kui tagasisaatmisdirektiivi alusel kehtestatud sisenemiskeeld on endiselt jõus hetkel, mil toimub iga kolme aasta tagune läbivaatamine (näiteks kui keeld kehtestati viieks aastaks ja seda ei ole vahepeal tühistatud), võivad liikmesriigid jätta hoiatusteate SISi alles ka ülejäänud kaheks aastaks, kui hoiatusteade on kohaldatavaid hindamiskriteeriume (eelkõige tagasisaatmisdirektiivi artikkel 11 koostoimes Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 112 lõikega 4 või SIS II määruse 29 lõikega 4) arvesse võttes endiselt vajalik.
The Danish version, which uses the singular (‘ophold på en medlemsstats’), contains an evident translation mistake.
Sisenemiskeeldude kehtestamine riigist lahkumisel piiril tagaseljamenetluse raames (näiteks kui viisa kehtivusaja ületajad ilmuvad lennujaama piirikontrolli vahetult enne lahkumist): kui liikmesriigile saab teatavaks viisa kehtivusaja ületamine, võib ta algatada tagasisaatmismenetluse ja teha tagasisaatmisotsuse (vt punkt 5.1) koos tagaseljamenetluse käigus kehtestatud sisenemiskeeluga, kui:
The EU-wide effect of an entry ban is one of the key European added values of the Directive.
siseriiklikus haldusõiguses on ette nähtud tagaseljamenetluste kasutamise võimalus ja
The EU-wide effect of an entry ban must be clearly stated in the entry ban decision issued to a third-country national.
need siseriiklikud menetlused on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustega, eeskätt õigusega olla ära kuulatud ja õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
Entry bans are binding on all Member States bound by the Return Directive, that is to say all Member States (except the United Kingdom and Ireland) plus the Schengen Associated countries (Switzerland, Norway, Iceland and Liechtenstein).
Lahkumise hetkel sisenemiskeelu kehtestamine tagasipöördujatele, kes ei ole täitnud kohustust pöörduda tagasi vabatahtliku lahkumise tähtaja jooksul: sisenemiskeeld kehtestatakse juba tehtud tagasisaatmisotsuse lisaelemendina hilisemas etapis (näiteks lahkumise hetkel), kui tagasipöörduja ei ole täitnud tagasipöördumiskohustust vabatahtliku lahkumise tähtaja jooksul.
Informing other Member States about issued entry bans: it is essential to inform other Member States about all entry bans which have been issued.
Viibimine liikmesriigi territooriumil: ebaseaduslik riigis viibimine on tagasisaatmisotsuse tegemise ja sellega kaasneva sisenemiskeelu kehtestamise oluline eeltingimus.
Entering an entry ban alert into the SIS in application of Article 24(3) of the SIS II Regulation is the main — but not the exclusive — means for informing other Member States about the existence of an entry ban and for ensuring their successful enforcement.
Liikmesriik ei saa tagasisaatmisotsust ja sellega kaasnevat sisenemiskeeldu teha isikute suhtes, kes ei viibi tema territooriumil.
Member States should therefore ensure that entry ban alerts are systematically entered in the SIS.
Olukorras, kus isik on põgenenud (näiteks pärast varjupaigataotluse kohta tagasilükkava otsuse saamist), kuid võib siiski eeldada, et ta viibib asjaomase liikmesriigi territooriumil, võib tagasisaatmisotsuse (sh sisenemiskeelu) välja anda siseriikliku õiguse alusel tagaseljamenetluse käigus.
As regards those Member States which have no access to SIS, information exchange may be achieved through other channels (for example. bilateral contacts).
Varasem ebaseaduslik riigis viibimine: liikmesriigid ei saa tagasisaatmisdirektiivi kohaselt teha tagasisaatmisotsust ja koos sellega kehtestada sisenemiskeeldu isikutele, sealhulgas kolmandate riikide kodanikele, kes ei viibi nende territooriumil, kuid kes on seal varem ebaseaduslikult viibinud ja on pöördunud tagasi kolmandasse riiki enne, kui nende ebaseaduslik riigis viibimine avastati.
Purely national entry bans: it is not compatible with the Return Directive to issue purely national migration-related entry bans.
Kui sellised isikud sisenevad uuesti liikmesriiki ja võetakse tagasisaatmisdirektiivi kohaseid meetmeid (tagasisaatmisotsus, sisenemiskeeld), võib sisenemiskeelu kehtivusaja kindlaksmääramisel varasemat ebaseaduslikku riigis viibimist arvesse võtta kui raskendavat asjaolu.
National legislation must foresee that entry bans issued in connection with return decisions prohibit entry and stay in all Member States, for instance by setting an obligation to systematically enter all such entry bans into the SIS.
Sisenemiskeelu kehtivusaja kindlaksmääramisel võib raskendava asjaoluna arvesse võtta ka ebaseaduslikku viibimist teiste liikmesriikide territooriumil.
However, in the case of a third-country national subject of an entry ban issued by Member State A who has a residence permit issued by Member State B, where Member State B does not want to revoke this permit, and following an Article 25 SIC consultation referred to in Article 11(4) of the Return Directive, Member State A shall withdraw the EU-wide entry ban, but may put the third-country national on its national list of alerts under Article 25(2) last sentence SIC (lex specialis) (see also section 11.8).
Tagasisaatmisdirektiivi alusel peavad liikmesriigid sisenemiskeelu kehtestama kahel kindlaks määratud juhul: