natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Republic of Slovenia, Varaždinsko cabbage has allegedly been produced for more than 75 years.
Soovitud nimetuse registreerimine tekitaks Sloveenia Vabariigis toote „Varaždinsko zelje“ tootjatele majanduslikku kahju, sest nad oleksid sunnitud tootmise lõpetama.
In particular, the market production of fresh Varaždinsko cabbage in Slovenia is estimated around 2800-4000 tonnes per year.
See ohustaks ka Euroopa Liidu ühtsesse köögiviljakultuuride sordilehte kantud Sloveenia kapsasortide ’Varaždinsko 2’ ja ’Varaždinsko 3’ seemnete tootmist, kuna kõnealustest seemnetest kasvatatud toodet müüakse Sloveenias Varaždinsko kapsana.
In the opinion of the opponent, the registration of ‘Varaždinsko zelje’ could mislead Slovenian consumers, since producers and consumers in the Republic of Slovenia do not associate ‘Varaždinsko zelje’ with the origin or territory indicated in point 4 of the single document, but above all with quality and suitability for pickling.
Komisjon hindas põhjendatud vastuväidetes esitatud argumente ja teavet, mis komisjonile edastati huvitatud isikute vahel toimunud konsultatsioonide kohta, ning jõudis järeldusele, et nimetus „Varaždinsko zelje“ tuleks registreerida kaitstud päritolunimetusena.
The opponent claims that the registration of the proposed name would jeopardise the existence of the identical Slovenian name ‘Varaždinsko zelje’ with regard to the variety, as to the products that were legally on the market of the Republic of Slovenia.
Nimetuse „Varaždinsko zelje“ kaitstud päritolunimetusena registreerimise nõuded on täidetud.
Registration of the proposed name would result in economic damage for the producers of ‘Varaždinsko zelje’ in the Republic of Slovenia, since they would be forced to abandon production.
Toote iseloomulikud tunnused (eelkõige suur fenoolide ja flavonoidide üldsisaldus ning suur kuivainesisaldus ning erakordselt suur suhkrusisaldus) on olulisel määral tingitud konkreetse geograafilise piirkonna looduslikest ja inimteguritest.
This would also jeopardise production of seeds for two Slovenian varieties of cabbage that are registered in the Common Catalogue of the European Union, Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3, since their product is sold in Slovenia as the cabbage Varaždinsko.
Kapsa „Varaždinsko zelje“ suur kuivainesisaldus ja erakordselt suur suhkrusisaldus tulenevad tootmismeetodist, kus toode jäetakse põllule hilissügiseni, mis on võimalik tänu kapsa külmakindlusele.
The Commission has assessed the arguments provided in the reasoned statements of opposition and in the information provided to the Commission regarding the consultations between the interested parties and it has concluded that the name ‘Varaždinsko zelje’ should be registered as PDO.
Fenoolide ja flavonoidide suur üldsisaldus kapsas „Varaždinsko zelje“ on selle sordi geneetiliste omaduste ning keskkonnatingimuste ja viljelustavade tulemus.
The requirements for the registration of ‘Varaždinsko zelje’ as PDO are fulfilled.
Toodet „Varaždinsko zelje“ kasvatatakse üksnes Euroopa Liidu ühtsesse köögiviljakultuuride sordilehte kantud Varaždini kapsa säilitamiseks sobiva sordi ’Varaždinski kupus’ seemnetest.
The product has characteristics, in particular high total phenol and flavonoid content, high dry matter content and exceptionally high sugar content, which are essentially due to the natural and human factors of its particular geographical environment.
Mõistest „säilitussort“ nähtub, et seemned on toodetud üksnes määratletud geograafilises piirkonnas ega kusagil mujal.
The high dry matter content and exceptionally high sugar content of ‘Varaždinsko zelje’ are due to the production method, i.e. the fact that the product, which can tolerate low temperatures, is left in the field until late autumn.
Seoses väitega nimetuse eksitava olemuse kohta arvab komisjon, et nimetus viitab piirkonnale, kus kõnealust toodet toodetakse.
The high total phenol and flavonoid content in ‘Varaždinsko zelje’ is due to the product's genetic properties, as well as environmental and growing conditions.
Toote päritolu osas see tarbijaid iseenesest ei eksita.
‘Varaždinsko zelje’ is produced only from the seed of the conservation variety ‘Varaždinski kupus’ entered in the EU variety register.
Seoses väitega, et registreeritav nimetus on homonüümne kahe registreeritud kapsasordiga ning kavandatud registreerimine ohustaks kõnealustest sortidest toodetud sellise saaduse olemasolu, mis nimetusega „Varaždinsko zelje“ on tuntud Sloveenias, Serbias, Bosnias ja Hertsegoviinas, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ja Montenegros, märgib komisjon, et Sloveenias turustatava toote puhul kasutatakse sõna „zelie“ (sloveeni keeles „kapsas“) täiendina terminit „Varaždinsko“ kapsa sordi märkimiseks.
The term ‘conservation variety’ indicates that the seed is produced only in the defined geographical area and nowhere else.
Sloveenias kasutatavast nimetusest „Varaždinsko zelje“ ilmneb, et toode koosneb sordi ’Varaždinsko’ kapsast.
As regards the claim concerning the misleading nature of the name, the Commission considers that the name refers to the area where the product is produced.
Puuduvad tõendid selle kohta, et nimetust oleks kasutatud kapsasordist sõltumata.
It cannot per se mislead consumers on the origin of the product.
Arvestades eespool öeldut, et sordi tähisena on termini „Varaždinsko“ funktsioon ülekaalukas, ei pea komisjon asjakohaseks näha ette üleminekuperioodi Sloveenia nimetuse „Varaždinsko zelje“ kui sellise kasutamiseks.
As regards the claim that the name to be registered is homonymous with two registered cabbage varieties and that the registration jeopardises the existence of the produce from these varieties, which is known as Varaždinsko zelje, in Slovenia, Serbia, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Montenegro, the Commission observes that, as regards the product marketed in Slovenia, the term ‘Varaždinsko’, used as an attribution of ‘zelie’ (cabbage in Slovenian language), just denotes the variety of the cabbage.
Euroopa Liidu ühtsesse köögiviljakultuuride sordilehte kantud sortide ’Varaždinsko 2’ ja ’Varaždinsko 3’ nimetuste märgistuse kasutamine on aga väljaspool määrtaletud geograafilist piirkonda toodetud seemnete ja kapsatoodete puhul lubatud ilma ajalise piiranguta.
The name ‘Varaždinsko zelje’, as used in Slovenia, indicates that the product consists of a cabbage of the Varaždinsko variety.
Kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 42 ja ilma et see piiraks nimetuse „Varaždinsko zelje“ registreerimist kaitstud päritolunimetusena, võib nimetusi ’Varaždinsko 2’ ja ’Varaždinsko 3’ kasutada märgisel, tingimusel et märgisel esitamise nõuded on täidetud.
No evidence of the use of the name irrespectively of the cabbage variety was found.
Eelkõige peaks kapsataoote puhul olema märgisel selgelt näidatud päritoluriik ning puuduma viited Horvaatiale.
In the light of the above, the function of variety indicator of the term ‘Varaždinsko’ being predominant, the Commission considers not appropriate to grant a transitional period for the use of the Slovenian name ‘Varaždinsko zelje’ as such.
Võrreldes kaitstud päritolunimetuse all turustatava tootega tagatakse sellega tarbijatele lisaks vajalik nõuetekohane teave.
However, the use on labelling of the names of the varieties Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3, registered in the common Catalogue of Varieties of Vegetable Species of the European Union, is still allowed for seeds and cabbage products produced outside the geographical area without limitation of time.
Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Varaždinsko zelje“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.
In accordance with Article 42 of Regulation (EU) No 1151/2012, notwithstanding the registration of the name ‘Varaždinsko zelje’ as PDO, the names Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3 may be used on the labelling provided that the conditions listed thereto are met.
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,
In particular, for the cabbage product, the label should clearly show the indication of the country of origin and not include any allusion to Croatia.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
This will, in addition, guarantee the correct information of consumers in comparison with the product marketed under the registered PDO.
Artikkel 1
In the light of the above, the name ‘Varaždinsko zelje’ should be entered in the Register of protected designations of origin and protected geographical indications.
Registreeritakse nimetus „Varaždinsko zelje“ (KPN).
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Agricultural Product Quality Policy Committee,
Artikkel 2 Kui vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 42 lõikele 1 kasutatakse terminit „Varaždinsko“ märgisel viitega kapsasordile, peab päritoluriik olema märgitud ka samal väljal ja sama suurte tähtedega kui asjaomane nimetus.
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Sellisel juhul on märgistel keelatud kasutada lippe, logosid, märke või muid graafilisi kujutisi, mis võivad eksitada tarbijaid toote omaduste, lähtekoha või päritolu suhtes.
The name in the first paragraph identifies a product from class 1.6.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Fruit, vegetables and cereals fresh or processed of annex XI of Commission Implementing Regulation (EU) No 668/2014 [3].Article 2
Brüssel, 18. oktoober 2017
Where, in accordance with Article 42(1) of Regulation (EU) No 1151/2012, the term ‘Varaždinsko’ is used on labelling with reference to the variety of the cabbage product, the country of origin shall be also indicated in the same field of vision, in letters of the same size as those of the name.
Komisjoni nimel
In such cases, the use of any flags, emblems, signs or other graphic representations on the labels that might mislead consumers, in particular as regards the characteristics, origin or provenance of the product, shall be prohibited.
president
Article 3
ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
ELT C 223, 8.7.2015, lk 7.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).
Done at Brussels, 18 October 2017.
Kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega b ja c väitsid vastulause esitajad, et nimetuse „Varaždinsko zelje“ registreerimine kaitstud päritolunimetusena on vastuolus määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 2 ning see ohustaks sellise identse nimetusega toote olemasolu, mida on õiguspäraselt turustatud rohkem kui viis aastat enne artikli 50 lõike 2 punktiga a ette nähtud avaldamise kuupäeva.
For the Commission
Nimetus „Varaždinsko zelje“ on väidetavalt vastuolus sellise kapsasordi homonüümse nimetusega, mis on registreeritud alates 1967. aastast.
The President
Sort ’Varaždinski’ kanti 1967. aastal Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi omamaiste ja kultuurtaimeks aretatud võõramaiste põllumajandustaimeliikide seemnete sordilehte.
OJ L 343, 14.12.2012, p. 1.
Seejärel kanti sort 1989. aastal samasse sordilehte nime all ’Varaždinski kupus’/’Varaždinsko zelje’.
OJ C 223, 8.7.2015, p. 7.
Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 [3] XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.
Commission Implementing Regulation (EU) 2017/1901
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1901,
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Danbo (PGI)]
millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Danbo (KGT)]
Having regard to Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council of 21 November 2012 on quality schemes for agricultural products and foodstuffs [1], and in particular Article 52(3)(b) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, [1] eriti selle artikli 52 lõike3 punkti b,
It repealed and replaced Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [2].
Austria, Argentina koos Argentina piimasektori ühendusega Centro de la Industria Lechera, Austraalia koos ühendusega Dairy Australia, Uus-Meremaa koos ühendusega Dairy Companies Association of New Zealand, Uruguay, Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja büroo ning ühendus Consortium for Common Food Names of the United States esitasid registreerimisele vastuväited vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 2.
Pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs, Denmark's application to register the name ‘Danbo’ as a protected geographical indication (PGI) was published in the Official Journal of the European Union [3].
Need vastuväited loeti kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 alusel vastuvõetavaks, välja arvatud Austria vastuväide, mis ei laekunud ettenähtud tähtaja jooksul.
Austria, Argentina together with Centro de la Industria Lechera — Dairy Industry Federation of Argentina, Australia together with Dairy Australia, New Zealand together with Dairy Companies Association of New Zealand, Uruguay, the Office of the United States Trade Representative and the Consortium for Common Food Names of the United States submitted oppositions to the registration pursuant to Article 7(2) of Regulation (EC) No 510/2006.
Vastuväidetes käsitleti määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 2 (mis on asendatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5) sätestatud nõuetele mittevastavust ning neis väideti eelkõige, et juustul „Danbo“ ei ole erilist kvaliteeti, mainet ega muid omadusi, mis tulenevad asjaomasest geograafilisest päritolust.
These oppositions were deemed admissible under Article 7(3) of that Regulation, except for the one from Austria that was not received within the prescribed time-limit.
Vastuväidete kohaselt ei saa nimetust „Danbo“ käsitada traditsioonilise mittegeograafilise nimetusena ja puuduvad erandlikud asjaolud, millega põhjendada kogu Taani territooriumi määramist määratletud geograafiliseks piirkonnaks.
The oppositions concerned non-compliance with the conditions laid down in Article 2 of Regulation (EC) No 510/2006, replaced by Article 5 of Regulation (EU) No 1151/2012, in particular arguing that ‘Danbo’ does not possess a specific quality, reputation or other characteristics that are attributable to the geographical origin.
Samuti märgiti vastuväidetes, et nimetus „Danbo“ on muutunud üldnimetuseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikes 1, mis on asendatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 41.
They also assert that the name ‘Danbo’ would not qualify as a traditional non-geographical name and that no exceptional circumstances exist that would justify the designation of the whole of Denmark as the delimited geographical area.
Vastuväidetes toodi lisaks esile „Danbo“ tootmise ja tarbimise tähtsus mitmes ELi ja muus kui ELi riigis, millest teatavates on selleks lausa konkreetne õiguslik standard.
In this respect they pointed out that ‘Danbo’ has been subject to a Codex Alimentarius Standard since 1966 as well as it has been included in the Annex B of the Stresa Convention of 1951.
Kuna ettenähtud tähtaja jooksul ei suudetud kokkuleppele jõuda, peaks komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele.
The generic nature of the name would be demonstrated by the fact that ‘Danbo’ has also its own tariff line.
Seoses väitega, et nimetus „Danbo“ ei vasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 2, mis on asendatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5, tuleb märkida, et jõus oleva asjakohase sättega ei ole ette nähtud, et riigi alusel saab geograafilist tähist määrata vaid erandjuhul.
The oppositions further indicate the importance of the production and consumption of ‘Danbo’ in several EU and non-EU countries, certain of which have a specific legal standard for it.
Samuti ei ole enam vaja välja tuua, kas nimetus „Danbo“ on traditsiooniline mittegeograafiline nimetus.
By letters of 18 September 2012, in accordance with Article 7(5) of Regulation (EC) No 510/2006, the Commission invited the interested parties to engage in appropriate consultations.
Nimetuse „Danbo“ geograafilise tähisena registreerimise taotluse alus on toote geograafilisest päritolust tulenev maine vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõike 2 punktile b ja seda on avaldatud koonddokumendis ja tootespetsifikaadis põhjalikult kirjeldatud.
Given that no agreement was reached within the designated timeframe, the Commission should adopt a decision in accordance with the procedure referred to in Article 52(3)(b) of Regulation (EU) No 1151/2012.
Vastuväidete esitajad ei esitanud veenvaid põhjendusi selle kirjelduse vaidlustamiseks.
Concerning the alleged failure of the name ‘Danbo’ to comply with Article 2 of Regulation (EC) No 510/2006, replaced by Article 5 of Regulation (EU) No 1151/2012, it should be noted that the relevant provision in force does not distinguish a country as an exceptional case for a geographical indication.
Vastuväidete esitajad tuginesid mitmele asjaolule, mis väidetavalt tõendavad, et asjaomane nimetus on üldine.
Likewise, appreciation whether or not ‘Danbo’ is a ‘traditional non-geographical name’ is not any more required.
Ent asjaolu, et nimetusel „Danbo“ on oma codex alimentarius'e standard ja nimetus on kantud Stresa konventsiooni B lisasse, ei tähenda iseenesest, et see nimetus on üldine.
The registration of ‘Danbo’ as a PGI is actually applied for on the basis of its reputation that is attributable to its geographical origin within the meaning of Article 5(2)(b) of Regulation (EU) No 1151/2012 and which is extensively described in the published single document and in the product specification.
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on tariifikoodid seotud tolliküsimustega ja need ei ole seega intellektuaalomandiõiguse puhul asjakohased.
The opponents did not provide a valid reasoning challenging that description.
Võttes arvesse määruses (EL) nr 1151/2012 sisalduvat territoriaalsuse põhimõtet, mille kohaselt tuleb võimalikku üldnimetuse olemust hinnata ELi territooriumi suhtes, ei ole piiratud hulgal andmetel, mis esitati eelkõige „Danbo“ tootmise kohta Euroopa Liidust väljaspool, erilist tähtsust.
The opponents submitted several pieces of evidence that allegedly show that the name in question is generic.
Seda, kuidas asjaomast nimetust mõistetakse väljaspool Euroopa Liitu ja kas kolmandates riikides on olemas vastavad õiguslikud tootmisstandardid, ei loeta käesoleva otsuse jaoks asjakohaseks.
However, having a specific Codex Alimentarius Standard as well as an inclusion of ‘Danbo’ in Annex B to the Stresa Convention does not imply that the said name has become ipso facto generic.
Vastuväitemenetluse käigus ei ole esitatud ühtegi tõendit sellise juustu kolmandatest riikidest Euroopa Liitu importimise kohta.
As indicated by the Court of Justice in its standing case law, tariff codes relate to customs issues and are therefore not relevant to the intellectual property rights.
Seega puudub põhjus kehtestada kolmandates riikides tegutsevatele konkreetsetele tootjatele üleminekuperiood kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikega 1.
Furthermore, the limited data that were submitted concerning, in particular, the production of ‘Danbo’ outside the European Union are not relevant considering the principle of territoriality inherent to Regulation (EU) No 1151/2012, according to which the possibly generic nature of a name is to be assessed in relation to the territory of the EU.
Taani ja Danbo vaheline seos tugineb mainele.
The perception of this term outside the European Union and the possible existence of related regulatory production standards in third countries are not deemed relevant to the present decision.
Taani on esitanud suurel arvul erialaseid väljaandeid ja viiteid, mis tõendavad, et Taani ja Danbo vahel on mainega seotud seos.
No evidence has been provided in the opposition procedure as regards imports of such cheese from third countries to the European Union.
Toote mainet kinnitab ka asjaolu, et sellega on osaletud nii kodumaistel kui ka rahvusvahelistel näitustel ja võistlustel ning selle eest saadud palju auhindu.
As a consequence, there are no grounds for a transitional period under Article 15(1) of Regulation (EU) No 1151/2012 to be granted to specific producers in third countries.
Mis puutub ELi territooriumi, siis valmistatakse juustu „Danbo“ peaasjalikult Taanis ja seal seda ka peaasjalikult turustatakse.
The link between Denmark and Danbo is based on reputation.
Taani esitas vaieldamatud tõendid selle kohta, et juustu „Danbo“ tarbitakse ja tuntakse ennekõike Taanis ning et valdav enamik Taani tarbijaid tunnistab toote püsivat seost Taaniga.
Denmark has submitted a high number of specialised publications and references that demonstrate that a reputational link exists between Denmark and Danbo.
Väljaspool Taanit tuntakse seda juustu väga vähe.
Its reputation is further confirmed for its taking part in exhibitions and competitions both nationally and internationally and for winning a large number of awards.
Sellisest vähetuntusest tulenevalt ei saa nimetust „Danbo“ lugeda üldnimetuseks.
As regards the EU territory, Danbo is produced essentially in Denmark and it is also essentially marketed in Denmark.
Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Danbo“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.
Denmark provided undisputed evidence that consumption and knowledge of ‘Danbo’ are heavily concentrated in Denmark, and that the overwhelming majority of the Danish consumers does recognise its persistent link with Denmark.
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,
Outside Denmark, knowledge of this cheese is extremely limited.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Such unawareness may not lead to Danbo being considered a generic name.
Artikkel 1
In the light of the above, the name ‘Danbo’ should be entered in the ‘register of protected designations of origin and protected geographical indications’.
Nimetus „Danbo“ (KGT) registreeritakse.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Agricultural Product Quality Policy Committee,
Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
The name in the first paragraph identifies a product from Class 1.3.
president
Cheeses set out in Annex XI to Commission Implementing Regulation (EU) No 668/2014 [4].Article 2
ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
ELT C 29, 2.2.2012, lk 14.
Done at Brussels, 18 October 2017.
Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).
For the Commission
Määrus (EL) nr 1151/2012 jõustus 3. jaanuaril 2013.
The President
Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta [2].