natgillin/translations-raw huggingface dataset:
developing a methodology of football-based refugee integration programmes which can be adapted for similar, future initiatives;
See on väärtuslik vahend, millega võimaldatakse poliitikakujundajatel jälgida elanikkonna juurdepääsu tervishoiule Euroopa, liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil.
putting in place a platform to disseminate the practice developed;
See võimaldab jälgida ja võrrelda tervishoiuteenuste kättesaadavust liidu tasandil, et aidata poliitikakujundajatel töötada välja programme ja poliitikameetmeid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.
promoting a Europe-wide approach, increasing the potential for European host communities to successfully engage and integrate refugees through sport.
Praegu ei ole kättesaadavuse määratlused liikmesriikide lõikes selged ja järjepidevad ning need ei mahu ühtsesse kontseptuaalsesse raamistikku.
The recent terrorist attacks in Europe highlighted an increased security threat posed by young, radicalised European citizens.
Katseprojektis kasutatakse sektorite- ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, et saavutada eri sidusrühmade vahel konsensus tervishoiuteenuste kättesaadavuse kontseptsiooni ja mõõtme ning kättesaadavuse mõõtmise osas.
Arguably, increased inequality, social exclusion and marginalisation are often root causes of this radicalisation trend.
Analüüsi tuleb kaasata patsiendiorganisatsioonid, et tagada teave pooleldi mitteametliku kättesaadavuse kohta.
This appropriation is intended to cover bottom-up sport-related projects organised by local actors and civil society, targeting young people from disadvantaged family backgrounds — especially those who are considered at risk of radicalisation — with the aim of preventing marginalisation and radicalisation, tackling inequalities and helping these youngsters to find an identity and a sense of belonging.
Projekt kestab kaks aastat.
Sports activities are extremely well suited for community-building and strengthen social inclusion by respecting diversity and multicultural communities.
Projekti elluviimisel peaks komisjon võtma arvesse tõhusal viisil tervisesse investeerimist uuriva ekspertide rühma arvamust tervishoiuteenuste kättesaadavuse kohta.
Therefore, projects should offer sports, education and job coaching to teach essential skills such as social and communicative competences, critical thinking and problem solving.
Põhjendus
CHAPTER 15 03 —
Hoolimata sellest, et kogu liidus on tervishoiusüsteemide valdkonnas tehtud suuri edusamme, esineb patsientide juurdepääsul kvaliteetsetele tervishoiuteenustele liikmesriikide sees ja nende vahel silmapaistvaid erinevusi ja ebavõrdsust.
Marie Skłodowska-Curie actions — generating, developing and transferring new skills, knowledge and innovation
Kõige tavalisemad tervishoiuteenuste kättesaadavust mõjutavad näitajad on sotsiaal-majanduslik staatus, elukoht, sugu, rahvusrühm ja haridustase.
European Institute of Innovation and Technology (EIT) — integrating the knowledge triangle of higher education, research and innovation
Elanikkonna vananemine ja tervishoiuga seotud ebavõrdsuse süvenemine majanduskriisi tõttu viitavad sellele, et tervishoiuteenuste kättesaadavust tuleks käsitleda liidu tasandil, tehes seda viisil, millega toetatakse riike ning võimaldatakse neil selgitada välja tulemuslikud lahendused ja neid ellu viia.
Article 15 03 50 — Subtotal
Selle eesmärgi saavutamiseks on hädavajalik mõõta tervishoiuteenuste kättesaadavust ühtsel, tõenditel põhineval ja tulemuslikul viisil.
Completion of previous research framework programme — Seventh Framework Programme (2007 to 2013)
Komisjon, Maailma Terviseorganisatsioon, OECD ja teised rahvusvahelised organisatsioonid on rõhutanud tervishoiuteenuste kättesaadavuse täpse ja usaldusväärse mõõtmise tähtsust, et tagada tervishoiusüsteemide läbipaistvus ja kättesaadavus ning nende vastavus elanikkonna vajadustele.
Chapter 15 03 — Total
Praeguste näitajate ühine puudus on asjaolu, et need mõõdavad inimeste endi hinnangut rahuldamata tervishoiuvajaduste osas, kuid ei võimalda asjaomaste teenuste kättesaadavust objektiivselt mõõta.
This appropriation will be used for Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) of the European Union, and for the completion of the previous research programmes (Seventh Framework Programme) and the completion of the European Institute of Innovation and Technology (EIT) from the previous financial period.
Paljudel juhtudel on praegused inimeste endi hinnangul põhinevad tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise viisid ette nähtud tervishoiuteenuste kasutamise hindamiseks, kuid nendega ei suudeta hinnata asjaomaste teenuste kättesaadavust nende (haavatavate) elanikkonnarühmade seas, kelleni on keeruline jõuda.
The Programme shall play a central role in the implementation of the Europe 2020 flagship initiative ‘Innovation Union’ and other flagship initiatives, notably ‘Resource-efficient Europe’, ‘An industrial policy for the globalisation era’, and ‘A digital agenda for Europe’, as well as in the development and functioning of the European Research Area.
Teisisõnu hinnatakse nendega tervishoiusüsteemi kättesaadavust nende patsientide jaoks, kellel on võimalik omada asjaomasele süsteemile juurdepääsu (nii rahalises kui ka muus mõttes).
This appropriation will be used in accordance with Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 81).
See on oluline puudus, kuna haavatavad elanikkonnarühmad kannatavad tervisealase ebavõrdsuse tõttu ebaproportsionaalselt palju ja seega seisavad nad tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas silmitsi mitme takistusega.
Any financial contribution entered in Items 6 0 1 3 and 6 0 1 5 of the statement of revenue may give rise to the provision of additional appropriations in accordance with Article 21 of the Financial Regulation.
Selle tulemusena kulutatakse suurel hulgal vahendeid, ilma et loodaks õigeid teadmisi, mille alusel poliitikakujundajad saaksid meetmeid võtta.
Any revenue from States taking part in the European cooperation in the field of scientific and technical research entered in Item 6 0 1 6 of the of the statement of revenue may give rise to the provision of additional appropriations in accordance with Article 21 of the Financial Regulation.
Paljudel juhtudel ei võimalda tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmiseks kasutatavad riigisisesed uuringud andmeid riikide vahel võrrelda ning kasutatavad meetodid ja lähenemisviisid on oma ülesehituselt piiratud.
Any revenue from the contributions by outside bodies to Union activities entered in Item 6 0 3 3 of the statement of revenue may give rise to the provision of additional appropriations in accordance with Article 21 of the Financial Regulation.
Riigisiseselt kogutavaid andmeid mõjutavad iga riigi poliitilised prioriteedid, pidades silmas kasutatavaid näitajaid ja prioriteetseks seatud tervishoiuküsimusi.
Additional appropriations will be provided under Article 15 03 05 and Item 15 03 50 01.
Lisaks esineb tavapäraselt tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamiseks kasutatavate inimeste endi hinnangul põhinevate mõõtmisviiside puhul suur oht kallutatusele, eriti mis puudutab küsimustiku koostamist ja uuringu ülesehitust, küsimuste sõnastamist ning kultuurilisi ja psühhosotsiaalseid tegureid.
Administrative appropriations of this chapter will be provided under Article 15 01 05.
Puuduvad kõikehõlmavad indikaatorid, mis annaksid teavet mitte üksnes tervishoiuteenuste olemasolu, piisavuse, asjakohasuse ja taskukohasuse kohta, vaid ka nende teenuste kvaliteedi ja selle kohta, kuidas inimesed neid kasutavad.
This priority of Horizon 2020 aims to reinforce and extend the excellence in the Union’s science base and ensure a steady stream of world-class research to secure Europe’s long-term competitiveness.
Teenuste kättesaadavuse hindamine on jätkuvalt üldine ja mõnel juhul pealiskaudne ning vastuoluline.
It will support the best ideas, develop talent within Europe, provide researchers with access to priority research infrastructure, and make Europe an attractive location for the world’s best researchers.
Praegused tervishoiuteenuste kättesaadavuse mõõtmise viisid ei suuda anda piisavat ja asjakohast teavet vastavalt iga sidusrühma vajadustele, eesmärkidele ja rollile.
Europe needs a strong and creative human resource base, mobile across countries and sectors, and has to be attractive for the best researchers, European and non-European.
Lisaks esineb praegu tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamiseks kasutatavate vahendite vahel dubleerimist, samuti esineb puudusi kvaliteedis ja märkimisväärseid lünki.
This will be achieved by structuring and raising excellence in a substantial share of the high-quality initial training of early stage researchers and doctoral candidates and by supporting attractive career opportunities for experienced researchers in both public and private sectors worldwide.
Kuna tervishoiuteenuste kättesaadavuse jaoks on vaja samal ajal nii protsessi- kui ka tulemuslikkuse näitajaid, on vaja neid näitajaid liitvat, ent samas teostatavat mõõtmissüsteemi.
Researchers are encouraged to move between countries, sectors and disciplines to enhance their creative and innovative potential.
Üldiselt valitseb seisukoht, et paljude krooniliste haiguste (nt diabeedi, südame-veresoonkonnahaiguste, neuroloogiliste häirete, reumaatiliste haiguste) kliiniline pilt on eri komponentide kombinatsiooni tulemus.
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965), and in particular point (c) of Article 3(1) thereof.
Need komponendid on haiguse aktiivsus, haiguse enda või selle raviga kaasnev kahju, komorbiidsus, ravimite toksilisus, patsientide elukvaliteet ja neile põhjustatav haiguskoormus.
This appropriation is intended to cover EIT’s staff and administrative expenditure, and operational expenditure relating to the work programme, including the knowledge and innovation communities (KICs) designated by the EIT.
Seetõttu eeldab krooniliste haiguste optimaalne ravi ja ohjamine nende aspektidega arvestamist.
In the framework of the EIT’s Strategic Innovation Agenda (SIA) and Regulation (EU) No 1292/2013, the EIT will contribute to the general objective and priorities of ‘Horizon 2020 — The Framework Programme for Research and Innovation’, with the specific objective of integrating the knowledge triangle of higher education, research and innovation.
Katseprojekti peamine eesmärk on rinnavähi esmane ennetamine sellistes omavalitsusüksustes, kus saasteainete tase on erandlikel põhjustel kõrge – näiteks mürgiste jäätmete ebaseaduslikust kõrvaldamisestpõhjustatud pinnase ja vee reostuse, eriti suurt saastet tekitavate tehaste või keskkonda ohustava jäätmekäitluse tõttu.
The EIT aims to give Europe’s innovation capacity a much needed boost and its overall goal is to create a new European way of delivering essential economic growth and societal benefits through innovation by helping transform innovative ideas into products and services that create sustainable growth and jobs.
Tõendid näitavad, et neis piirkondades on kasvajate risk märkimisväärselt suurem kui n-ö tavalistes piirkondades, ning sellepärast on ravimite väljatöötamise ja vähiravi teadusuuringute edendamise kõrval äärmiselt tähtis parandada teadlikkust ennetuse olulisuse kohta, eriti noorte naiste seas.
Knowledge and innovation communities are the operational base of the EIT.
Selles etapis on ennetus ilmselgelt palju tulemuslikum ning võib peatada vähi arenemise ohtlikesse staadiumitesse.
They are excellence-driven partnerships, which bring together the whole innovation web in order to offer new opportunities for innovation in Europe and generate real impact in terms of new business creation and societal benefits.
Projekt on suunatud keskkooli viimases klassis ja ülikoolis õppivatele tüdrukutele ülalpool kirjeldatud piirkondades, mille puhul on tõestatud, et seal on kasvajate esinemise määr statistiliselt keskmisest palju suurem.
They address focused innovation topics and integrate public and private research organisations, innovative industries, higher education institutions, investors, start-ups and spin-offs.
Projekti eesmärk on suurendada teadlikkust kõikidest rinnavähki ennetada võivatest meetmetest ja teguritest.
The first three KICs were designated in December 2009 and address the following societal challenges: climate change mitigation and adaptation (through Climate-KIC), sustainable energy (through KIC InnoEnergy) and future information and communication society (through EIT ICT Labs).
Põhitähelepanu pööratakse teadmiste jagamisele selliste käitumis- ja eluviiside kohta, mis võivad suurendada kasvajate tekke ohtu, näiteks alkoholi või tubaka kuritarvitamine või valed toitumisharjumused.
Two additional KICs were designated in 2014 in the themes of Raw Materials and Innovation for Healthy Living and Active Ageing.
Kõige tähtsam on aga see, et katseprojekti raames võimaldatakse tüdrukutel olla kontaktis arstidega, kes selgitavad neile, mis on rinnavähk ja kuidas seda rindade iseseisva kontrollimise teel avastada.
In the future, the EIT will expand its portfolio of KICs to up to three additional ones addressing the topics Food for the Future, Added Value Manufacturing and Urban Mobility.
Iseseisev kontrollimine on üks parimaid meetodeid vähi avastamiseks, et ravida seda varases staadiumis.
The EIT aims to generate tangible impact in the following areas:
Katseprojekt toetaks seega õppetunde, kus esinevad arstid ja eksperdid, kes neid teemasid selgitavad.
addressing key societal challenges: The KICs combine expertise from across disciplines to ensure innovative and global responses to complex societal challenges,
Ennetus ei ole ravi, kuid suurema riskiga piirkondades võib see olla väga tulemuslik ning kaotada vajaduse invasiivse ravi järele ja päästa elusid.
setting a clear business-friendly framework: Turning new ideas into tangible new products, services or business opportunities will be the main benchmark of the EIT’s and the KICs’ success,
2010. aastal rahastatud ja avaldatud uurimuse hinnangul raisati Euroopas igal aastal umbes 89 miljonit tonni toitu erinevatel põhjustel, nagu toiduvarude halb majandamine suurte jaemüüjate poolt ning mittesäästlikud ostuharjumused.
enhancing the free flow of knowledge through co-location: The KICs are organised around co-location centres — geographical locations where most or the whole innovation chain is in close proximity.
Sellise trendi jätkumisel on oodata, et ilma liidu tasandil selgeid ennetus- ja juhtimismeetmeid võtmata kasvab toidujäätmete kogus rohkem kui 126 miljoni tonnini.
The emphasis is on people from diverse backgrounds (industry, SMEs, academia, nationality, gender, discipline, etc.) working together with face-to-face contact, thus leading to great mobility of knowledge,
Liikmesriigid on vastu võtnud mitu toiduainete raiskamise ennetamisele suunatud algatust, sh teavituskampaaniad, parem logistika ja toidu ümberjaotamise programmid.
creating a new generation of entrepreneurs: people with an entrepreneurial mind-set are the drivers of innovation, thereby keeping our economies and societies moving.
Katseprojektiga aidatakse kaasa liidu jõupingutustele võidelda toidu raiskamisega, tõhusalt edendades ja rakendades suuniseid toidu ümberjaotamise hõlbustamiseks liidus.
The EIT promotes entrepreneurship education as a key feature of KICs’ Masters and doctoral programmes by shifting the emphasis from ‘learning about’ to ‘learning by doing’.
Komisjon töötab vastavad suunised välja olemasolevas õigusraamistikus koostöös asjaomaste ametiasutustega liikmesriikides ja sidusrühmadega, kes esindavad erinevaid toiduainete tarneahela osalisi (põllumajandustootjad, toiduainete tootjad, jaemüüjad, toitlustus ja majutussektor).
The Master and PhD programmes will provide students with the entrepreneurial skills they need to succeed in the knowledge economy, focusing on learning outcomes and the use of innovative teaching methods.
Igas liikmesriigis hõlmab projekt seega järgmist: ülevaadet poliitika-/õigusraamistikust toidu ümberjaotamise valdkonnas, toidu ümberjaotamist mõjutavate poliitika ja õigusaktide analüüsi, sidusrühmade uuringut, dialoogi edendavaid kohtumisi ja konsultatsioone riikliku tasandi poliitikakujundajatega, Euroopa Toidupankade Föderatsiooni parimaid tavasid ja omandatud kogemusi ning erinevaid teavituskampaaniaid.
The EIT’s strategic objectives for this period are to consolidate and synergise its operations and to prepare for achieving the priorities set out in the Strategic Innovation Agenda (2014-2020): firstly, by incentivising growth, impact and sustainability by continuing to strengthen its partnership with the three existing KICs whilst creating new KICs.
Hoolimata asjaolust, et liidul puudub pädevus toidupankade rajamiseks liikmesriikides, võib usaldusväärse toidu ümberjaotamise raamistiku loomine liidus aidata liikmesriikidel võtta kasutusele erinevaid toidu ümberjaotamise programme, nt toidupankade osalusel.
By following an incremental development path in establishing new KICs, the EIT will ensure leading up to a total portfolio of nine KICs in the period 2014-2020 (equalling the set-up of 40-50 co-location centres across the Union); secondly, by enhancing the EIT’s impact by fostering entrepreneurship-driven innovation across the Union through wide dissemination of novel innovation models attracting and developing talent from across Europe; and thirdly, by introducing new means of achieving impact, alongside results-oriented monitoring.
Tulemused on näidanud, et need programmid avaldavad positiivset sotsiaal-majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, aidates võidelda nälja ja alatoitlusega, luues töökohti ja parandades üksikisiku vastutustunnet.
The establishment plan of the EIT is set out in Annex ‘Staff’ to this section.
Tuleviku-uuringutes vaadeldakse poliitikmeetmete ja tehnoloogiate pikaajalist mõju ja tehakse kindlaks tekkivad ühiskondlikud probleemid.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 104), and in particular Article 5(5) thereof.
Tuvastatakse ja analüüsitakse ühiskondlikke probleeme, mis mõjutavad poliitikameetmeid ja teadusuuringuid pikema aja jooksul, järgides kindlaksmääratud metoodikat, mis põhineb kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetodite ja tehnikate kombinatsioonil (nt stsenaariumianalüüs ja suundumuste analüüs).
Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p. 174).
Need nõuavad suurt osalust, kaasates eri taustaga eksperte ja kogudes laialt jaotunud teadmisi.
Decision No 1312/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on Strategic Innovation Agenda of the European Institute of Innovation and Technology (EIT): the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 892).
Tuleviku-uuringu „Rare 2030“ eesmärk on kavandada jätkusuutlikud harvikhaiguste poliitikastsenaariumid aastateks 2020–2030 ning käsitleda kuni 2030. aastani ettenähtavaid probleeme ja võimalusi uuenduslikul viisil.
Council Decision 2006/973/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme ‘People’ implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 400, 30.12.2006, p. 272).
Uuring toetub olemasolevale teadmistepagasile ja praeguseks tehtule (nt komisjoni 11. novembri 2008. aasta teatis „Haruldased haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed“ (KOM(2008) 679 (lõplik)), nõukogu soovitused tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (2009/C 151/02), tegevused harvikhaigusi puudutavate ühismeetmete raames, millega toetatakse poliitiliste prioriteetide elluviimist, harvikhaiguste uuringud, mida rahastatakse liidu teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammidest).
Regulation (EC) No 294/2008 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 97, 9.4.2008, p. 1).
Uuringuga, mis aitab mõista muutuste dünaamikat, tulevasi probleeme ja valikuid ning pakub välja uusi ideid, antakse liidu ja kohaliku tasandi poliitikutele lähteandmed poliitika väljatöötamiseks ja kujundamiseks.
CHAPTER 15 04 —
See omakorda aitab säilitada teaduse ja tehnoloogia arengut, leida lahendused ühiskondlikele probleemidele, mis nendega kaasnevad, olla kasulikuks lähtematerjaliks kogu kogukonnale ja anda suuniseid patsientide vajaduste alusel välja töötatud strateegiate kohta.
Strengthening the financial capacity of SMEs and small and very small organisations in the European cultural and creative sectors, and fostering policy development and new business models
„Rare 2030“ on kaheaastane projekt, mida juhib uurijate rühm, kasutades kaasavaid meetodeid, et edendada pidevat alt-üles-lähenemisviisi, nii et koostööle pöörataks suuremat tähelepanu ning innustataks patsientide, sidusrühmade ja laiemalt kogu ühiskonna laialdast osalust.
Culture sub-programme — Supporting cross-border actions and promoting transnational circulation and mobility
„Rare 2030“ metoodilised sammud ja ajakava:
Completion of programmes/actions in the field of culture and language
alusuuring, sh kirjandusülevaade ning uurimusintervjuud muutuste põhjustajate ning praeguste ja tulevaste probleemide kindlakstegemiseks;
Pilot project — Economy of cultural diversity
ekspertidest ja eri sidusrühmadest koosneva töörühma moodustamine;
Preparatory action — Culture in external relations
interdistsiplinaarne ja tulevikku käsitlev seminar, kus arutatakse uuringus kasutatavaid meetodeid, poliitilisi ja teaduslikke mõjureid ning mõju teadus- ja arendustegevusele;
Pilot project — A European platform for festivals
stsenaariumide koostamine, tuginedes osalusmeetoditele (eksperdirühmad, Delphi-meetodid, mängud jm) ja pakkudes osalemisvõimalust Euroopa tasandil suurtele sidusrühmade gruppidele.
Pilot project — New narrative on Europe
Stsenaariume kasutatakse otsuste tegemiseks, et teha kindlaks olemasolevad valikud ja nende võimalikud mõjud;
Pilot project — Kick-starting the cultural economy
Euroopa kodanike konverents, kus esitletakse ja arutatakse otsustusprotsessi tulemusi ja vaadatakse need läbi, kaasates ühiskonda, et lõpptulemusi kujundada ja võtta vastutus;
Pilot project — Supporting networks of young creative entrepreneurs: Union and third countries
poliitilised soovitused, milles võetakse kokku stsenaariumide ja konverentsi tulemused;
Preparatory action — New narrative on Europe
liidu eri keeltesse tõlgitud lõpparuanne, milles on esitatud projekti soovitused ja lõpptulemused ning millega mõõdetakse selle mõju.
Preparatory action — Europe for festivals, festivals for Europe (EFFE)
Taustteave.
Pilot project — Fight against illicit trafficking in cultural objects
Sageli on need haigused kroonilised, väga keerulised ja suuri vaevusi põhjustavad, mis on koormaks nii patsientidele, nende peredele kui ka ühiskonnale tervikuna.
Preparatory action — Open micro-business models for innovation in European family-owned heritage houses
PEATÜKK 17 04 —
Pilot project — Promotion of the EU values through music
Loomade parema tervisliku seisundi ja loomakaitse kõrge taseme tagamine liidus
Article 15 04 77 — Subtotal
Taimedele kahjulike organismide õigeaegne avastamine ja nende likvideerimine
Chapter 15 04 — Total
Tulemusliku, tõhusa ja usaldusväärse kontrolli tagamine
This appropriation is intended to cover the following measures relating to Cross-sectoral strand of the Creative Europe programme.
Taime- ja loomatervisega seotud erakorraliste meetmete rahastamine