natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, in light of this analysis, the conclusion that Chinese companies have to rely on aggressive pricing strategies in their export market is confirmed.
Peale selle, kui rääkida tulevikust, siis sõltumatus valdkondlikus uuringus [17] on prognoositud, et tehiskiudude (laiem tootekategooria, mis hõlmab vaatlusalust toodet) nõudlus Hiinas jääb vähemalt 2018. aastani samaks.
Furthermore, concerning the projections for the future, a sectorial independent study foresees that demand in China for manmade fibres (a wider product category, which includes the product concerned) will remain flat until at least 2018 [17].
Ühes teises uuringus [18] leitakse, et Hiina laod on toorainehindade langemise tagajärjel täis.
Another study also suggests that Chinese inventories are full, as a result from a fall in the raw material prices [18].
See on sundinud järgtööstust vähendama eriti tugeva polüesterlõnga tarned vajaliku miinimumini, et vältida hindade kõikumisest tulenevaid riske.
This has made the downstream industry reduce their supply of high tenacity yarns to the minimum necessary, in order to avoid risks due to the fluctuations of prices.
Seepärast on tõenäoline, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivsete hinnakujundustavade rakendamist, et suurendada oma märkimisväärset ülemäärast tootmisvõimsust kasutades oma turuosa Euroopas.
Therefore, it is likely that if the measures were allowed to lapse the Chinese exporting producers would keep engaging in aggressive pricing practices, in order to conquer additional market share in Europe for their significant over-capacity.
Järeldused dumpingu ja dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
Conclusion on dumping and likelihood of continuation of dumping
Tuginedes parimatele kättesaadavatele faktidele, leiti uurimise käigus, et Hiina tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müünud dumpinguhinnaga.
The investigation, relying on the best facts available, showed that Chinese producers have been dumping during the review investigation period.
Tehti kindlaks, et Hiinas on tohutult vaba tootmisvõimsust (võrreldes liidu turu suurusega).
It was established that China disposes of enormous spare capacity (when compared with the size of the Union market).
Peale selle peavad Hiina eksportivad tootjad Hiina siseturu aeglast kasvu silmas pidades jätkama vaatlusaluse toote märkimisväärsete koguste saatmist liidu turule, et saavutada vastuvõetaval tasemel müük.
Moreover, given the slow growth of the Chinese domestic market, Chinese exporting producers need to keep entering the Union market with significant quantities of the product concerned in order to achieve an acceptable level of sales.
Neil asjaoludel on jõutud järeldusele, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, on väga tõenäoline, et dumping, mida kõnealused meetmed ei peatanud, ELi turul jätkub.
Under these circumstances, it is concluded that, should the measures be allowed to lapse, it is very likely that the dumping practices, which were not stopped by the measures, would continue in the EU market.
D. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
D. LIKELIHOOD OF A CONTINUATION OR RECURRENCE OF INJURY
Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
Definition of the Union industry and Union production
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat, kes moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
During the review investigation period, the like product was manufactured by six Union producers who constitute the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
Ükski neist tootjatest ei olnud käesoleva läbivaatamise algatamise vastu.
None of them opposed the initiation of this review.
Liidu tarbimine
Union consumption
Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, võttes aluseks kättesaadava impordistatistika, koostööd teinud liidu tootjate tegeliku müügi liidu turul ja koostööst hoidunud liidu tootjate hinnangulise müügi.
The Commission established the Union consumption on the basis of the available import statistics, the actual sales of cooperating Union producers on the Union market and estimated sales of the non-cooperating Union producers.
Tarbimise mõiste on seotud müügiga vabaturul, sealhulgas müügiga seotud isikutele, kuid mitte sisekasutusega.
The definition of consumption relates to free market sales, inclusive of sales to related parties but exclusive of captive use.
Sisekasutus, st samasuguse toote teisaldamine integreeritud liidu tootjate vahel edasiseks töötlemiseks, ei kajastu liidu tarbimisnäitajas, kuna tootmisharusisene teisaldamine ei konkureeri sõltumatute tarnijate müügiga vabaturul.
Captive use, that is, internal transfers of the like product within the integrated Union producers for further processing, have not been included in the Union consumption figure, because these internal transfers are not in competition with sales of independent suppliers in the free market.
Müük seotud äriühingutele kajastub liidu tarbimisnäitajas, kuna uurimise käigus kogutud andmete põhjal oli seotud äriühingutel vabadus osta vaatlusalust toodet ka muudest allikatest.
The sales to related companies were included in the Union consumption figure since, according to the data collected during the investigation, those related companies were free to purchase the product concerned also from other sources.
Samuti leiti, et liidu tootjate keskmised müügihinnad müümisel seotud äriühingutele on sarnased keskmiste müügihindadega neile äriühingutele, kellega liidu tootmisharul sidemed puuduvad.
In addition, the Union producers' average sales prices to related parties were found to be in line with the average sales prices to unrelated parties.
Sellest lähtudes muutus liidu tarbimine järgmiselt.
On this basis, Union consumption developed as follows:
Tabel 2
Table 2
Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
Source: Questionnaire replies and Article 14(6) database.
Maht (tonnides)
Volume (tonnes)
Indeks
Index
Liidu tarbimine suurenes 11 %, kasvades 196478 tonnilt 2012. aastal 217171 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Union consumption increased by 11 % from 196478 tonnes in 2012 to 217171 tonnes in the review investigation period.
Tarbimine vaatlusalusel perioodil oli enamasti väiksem kui 205912 tonni suurune tarbimine esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil (2008. aasta juulist 2009. aasta juunini).
Consumption during most of the period considered was higher than the consumption of 205912 tonnes in the investigation period of the original investigation (July 2008 to June 2009).
Üks huvitatud isik väitis, et komisjoni talitused oleksid pidanud tarbimise kindlaksmääramisel arvesse võtma tootmisharusisest müüki ja et seda tehes oleks Hiina turuosa püsinud stabiilsena.
One interested party claimed that the Commission services should have included captive sales into the determination of consumption and that by doing so the Chinese market share would have been stable.
Kõnealuse isiku arvates oli komisjoni talitustest väär teha vahet kolmel turul, st müük sõltumatutele äriühingutele, müük seotud äriühingutele müügiks vabaturul ja müük seotud äriühingutele sisekasutuseks, sest kõiki neid müüke oleks väidetavalt tulnud liidu tarbimise kindlaksmääramisel arvesse võtta.
It suggests that the Commission services have wrongly distinguished between three markets, i.e. sales to unrelated companies, sales to related companies intended for free market sales and sales to related companies intended for captive use, whereas allegedly all these sales should have been included in the determination of Union consumption.
Esiteks tuleks rõhutada, et kõnealusel kolmel turul ei tehtud vahet.
First, it should be underlined that no distinction was made between three different markets.
Seotud äriühingute sisekasutus jäeti kõrvale sellepärast, et neid tooteid ei lubata ELi turul vabasse ringlusse ja seega ei paku need impordile konkurentsi.
Captive use by related companies were excluded because these products are not put into free circulation on the EU market and do therefore not compete with imports.
Selle müügi käigus antakse tooted pelgalt üle seotud äriühingutele, kes kasutavad neid selleks, et toota muid tooteid, mida käesolev uurimine ei hõlma.
These sales merely consist in transfer of products to related entities for their incorporation into the production process of other products, not under investigation.
Seetõttu ei saa vaatlusaluse toote puhul sisekasutust käsitada osana liidu tarbimisest.
That captive use therefore cannot be considered as part of the Union consumption of the product concerned.
Teiseks ei muudaks sisekasutuse hüpoteetiline lisamine liidu tarbimisele mingil juhul Hiina turuosa arengut stabiilseks.
Secondly, in any event, the hypothetical addition of captive sales to Union consumption would not make the evolution of Chinese market share stable.
Areng jääb laias laastus samaks, nagu on näidatud allpool tabelis 3.
On the contrary, the trend remains largely the same as shown below in Table 3.
Meetmetega hõlmatud import asjaomasest riigist
Imports subject to measures from the country concerned
Maht ja turuosa
Volume and market share
Tuletatakse meelde, et analüüsides esialgse uurimise raames Hiinast pärit impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule, jäeti kõrvale kogused, mille puhul dumpingut ei tuvastatud.
It is recalled that in the original investigation, import volumes found not to be dumped were excluded from the analysis of the development of the imports from the PRC on the Union market and the impact on the Union industry.
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal ning see muutus järgmiselt.
The volume and market share of dumped imports from China were established on the basis of the Article 14(6) database and developed as follows:
Tabel 3
Table 3
Meetmetega hõlmatud impordi maht ja turuosa
Volume and market share of imports subject to measures
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
Source: Article 14(6) database.
Riik
Country
Hiina
China
Turuosa (%)
Market share (%)
Turuosa (tarbimine ja sisekasutus) (%)
Market share in relation to consumption plus captive use (%)
Kui esialgsel uurimisperioodil oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa 18,8 % ja maht 38404 tonni, siis käesoleva läbivaatamise raames vaatluse alla võetud perioodil olid mõlemad märkimisväärselt suurenenud.
While Chinese dumped imports accounted for 18,8 % market share and 38404 tonnes in the original investigation period, they have increased considerably over the period considered in this review.
Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes vaatlusalusel perioodil 44484 tonnilt 57465 tonnile ja selle turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 26,5 %.
In fact, dumped imports from China increased from 44484 to 57465 tonnes over the period considered and accounted for a 26,5 % market share during the review investigation period.
Asjaomasest riigist pärit ja meetmetega hõlmatud impordi hind ning hinna allalöömine
Prices of imports subject to measures from the country concerned and price undercutting
Impordihinnad, mis tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, langesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 12 %.
Import prices were established on the basis of Article 14(6) database and on average decreased 12 % during the period considered.
Tabel 4
Table 4
Meetmetega hõlmatud impordi hind
Prices of imports subject to measures
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
Source: Article 14(6) database
Keskmine hind (eurot kg kohta)
Average price (EUR/kg)
Kuna Hiina tootjate koostööst hoidumise tõttu puudusid tooteliigipõhised andmed ekspordihindade kohta, ei saanud komisjon võrrelda üksikasjalikult hindu tooteliikide kaupa.
Because of non-cooperation from Chinese producers, and therefore the lack of product-type-related export price data, the Commission could not make a detailed price comparison by product type.
Seepärast võrreldi hinna allalöömise arvutuste tegemisel meetmetega hõlmatud Hiinast ekspordi keskmisi hindu ja liidu tootmisharu keskmisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
For these reasons, the undercutting calculations were performed based on a comparison between the average prices of the Chinese exports subject to measures and the average Union Industry's prices during the review investigation period.
Pärast tavapärase tollimaksumäära (4 %) kohandamist määrati kindlaks hindade allalöömise marginaal 22,7 %.
After adjusting for the conventional custom duty rate of 4 %, an undercutting margin of 22,7 % was established.
Esialgse uurimise käigus oli kindlaks tehtud sarnane hindade allalöömise marginaal (24,1 %).
The original investigation found a similar undercutting margin of 24,1 %.
Samas põhines see marginaal võrdlusel võrreldava tooteliigiga, kuna selle puhul olid Hiina eksportijad koostööd teinud.
However, this margin was based on a comparable product type comparison, since Chinese exporters cooperated in that case.
Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina eksportijad tegelevad pidevalt ELi tootjate hindade allalöömisega.
The Commission therefore concluded that there is a consistent behaviour on the part of the PRC exporters in undercutting the EU producers' prices.
Üks huvitatud isik väitis, et hindade allalöömise arvutamisel oleks pidanud arvesse võtma ka dumpinguvaba importi.
One interested party claimed that the non-dumped imports should have been included in the undercutting calculation.
Komisjon leiab siiski, et sellise impordi arvessevõtmine ei ole põhjendatud, lähtudes dumpinguvastase lepingu tõlgendusest, mille on esitanud veise ja riisi importi käsitlevas kohtuasjas [19] WTO vaidluste lahendamise organ, nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 35.
The Commission however considers that such inclusion is not warranted, based on the application of the interpretation of the ADA provided by the WTO Dispute Settlement Body in the Beef and rice case [19], as already mentioned above in recital 35.
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
Economic situation of the Union industry
Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnates kõiki liidu tootmisharu seisundit kajastavaid majandusnäitajaid alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the Commission examined the impact of the dumped imports on the Union industry based on the evaluation of all relevant economic indicators for an assessment of the state of the Union industry from 2012 to the end of the RIP.
Seejuures tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel.
When doing so, the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators.
Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikud näitajad tehti kindlaks ning neid analüüsiti ja uuriti liidu tootmisharu kohta esitatud andmete põhjal.
The macroeconomic indicators for the period considered were established, analysed and examined on the basis of the data provided for the Union industry.
Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjate tasandil kogutud ja kontrollitud andmete põhjal.
The microeconomic indicators were established on the basis of the data collected and verified at the level of the cooperating Union producers.
Kuna kontserni DuraFiber ühe tütarettevõtja (DuraFiber Technologies GmbH (edaspidi „DFT“), Saksamaa) andmete võrdlemisel esines pärast ettevõtja ümberkorraldamist probleeme, ei võetud kõnealuse ettevõtja esitatud andmeid ja vastuseid küsimustikule mikromajanduslike näitajate kindlaksmääramisel arvesse.
Due to problems of reconciliation regarding the data of one subsidiary of the DuraFiber group after its reorganisation (DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germany), its submitted data and questionnaire reply were excluded from the determination of the microeconomic indicators.
Üks huvitatud isik väitis, et DFT kõrvalejätmine võis kahjunäitajaid oluliselt muuta.
One interested party claimed that the exclusion of DuraFiber Germany possibly had altered the injury indicators in a fundamental way.
Esiteks tuleks märkida, et DFT osaliselt kontrollitud andmete kõrvalejätmine mõjutas vaid mikromajanduslike näitajate kindlakstegemist.
First it should be noted that the exclusion of the partially verified data from DuraFiber Germany only affected the establishment of the microeconomic indicators.
Seetõttu ei mõjuta see makromajanduslike näitajate analüüsi.
The analysis of the macro indicators is therefore not affected.
Peale selle põhinesid mikromajanduslikud näitajad andmetel, mis olid saadud neljalt liidu tootjalt, kes tootsid ligikaudu 80 % liidu toodangust.
Furthermore, these micro indicators were based on the data of the remaining four Union producers representing around 80 % of the Union production.
Seega on need konkreetsed näitajad liidu tootmisharu puhul tüüpilised.
Therefore, the specific indicators remain representative for the Union industry.
Lõpetuseks viitasid DFT esitatud osaliselt kontrollitud andmed enamjaolt sarnastele suundumustele kui need, mida täheldati nende nelja liidu tootja mikromajanduslike näitajate puhul, kelle andmeid võeti arvesse.
Finally, the partially verified data provided by DuraFiber Germany generally followed the trend of the microeconomic indicators of the four Union producers whose data were taken into account.
Mõlemat eespool esitatud kaalutlust arvesse võttes on jõutud järeldusele, et DFT väljajätmine mikromajanduslike näitajate analüüsist ei muutnud kahjunäitajate suundumusi ja seega on vastavad järeldused tüüpilised kogu tootmisharu puhul.
In light of both considerations above, it is concluded that the exclusion of DuraFiber Germany from the analysis of the micro indicators did not change the injury indicators trends and the corresponding conclusions are therefore representative of the overall industry.
Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus, varasemast dumpingust taastumine.
In the following sections, the macroeconomic indicators are: production, production capacity, capacity utilisation, stocks, sales volume, market share and growth, employment, productivity, magnitude of the actual dumping margin, recovery from past dumping.
Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja tööjõukulud.
The microeconomic indicators are: average unit prices, cost of production, profitability, cash flow, investments, return on investment, ability to raise capital and labour costs.
Makromajanduslikud näitajad
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Tabel 5
Table 5
Allikas: küsimustiku vastused.
Source: Questionnaire replies.
Tootmismaht (tonnides)
Production volume (tonnes)
Tootmismaht (indeks)
Production volume (Index)
Tootmisvõimsus (tonnides)
Production capacity (tonnes)
Tootmisvõimsus (indeks)
Production capacity (Index)
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine jäid vaatlusalusel perioodil stabiilseks.
During the period considered the production, production capacity and capacity utilisation remained stable.
Müügimaht ja turuosa
Sales volume and market share
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The Union industry's sales volume and market share in the Union developed over the period considered as follows:
Tabel 6
Table 6
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja küsimustiku vastused.
Source: Article 14(6) database and questionnaire replies.
Müügimaht liidus (tonnides)
Sales volume in the Union (tonnes)
Müügimaht liidu turul (indeks)
Sales volume in the Union (Index)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 3 % ja vastav turuosa 4,1 % võrra, kahanedes vaatlusalusel perioodil 34,4 %-lt 30,3 %-le.
The Union industry's sales volume in the Union market decreased by -3 % and their respective market share declined by 4,1 percentage points, from 34,4 % to 30,3 % over the period considered.
Kasv
Growth
Ehkki liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 11 %, kahanes liidu tootmisharu müügimaht 3 %.
While Union consumption increased by 11 % over the period considered, the sales volume of the Union industry decreased by – 3 %.
Tööhõive ja tootlikkus
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Tabel 7
Number of employees
Töötajate arv (indeks)
Number of employees (Index)
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
Productivity (unit/employee)
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) (indeks)
Productivity (unit/employee) (Index)
Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %.
Employment decreased by – 3 % during the period considered.
Samal ajal suurenes tootlikkus 3 %, nagu on näidatud põhjenduses 88 esitatud tabelis 7.
At the same time, productivity increased by 3 %, as shown in Table 7 in recital 88.
Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
Magnitude of the dumping margin and recovery from past dumping
Esialgse uurimise käigus Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem.
The dumping margin established for China in the original investigation was well above de minimis level.
Uurimise käigus tehti kindlaks, et Hiinast pärit eriti tugevat polüesterlõnga imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga.
The investigation established that imports of high tenacity yarns of polyesters from China continued to enter the Union market at dumped prices.
Ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38.
The dumping margin established during this review investigation period was also well above de minimis level, see recital 38.
Samal ajal suurenes Hiinast dumpinguhinnaga import, mille puhul hinnad aina langesid, tuues kaasa turuosa kasvu vaatlusalusel perioodil.
This coincided with an increase in volumes of dumped imports from China at decreasing prices, resulting in a gain of market share during the period considered.
Selle tagajärjel vähenesid sel perioodil nii liidu tootmisharu turuosa kui ka müügimaht.
As a consequence, the Union industry lost both market share and sales volume during the same period.
Liidu tootmisharu suutis siiski oma kahjusid vähendada.
However, it managed to reduce its losses.
Mikromajanduslikud näitajad
Prices and factors affecting prices
Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The average sales prices of the Union industry to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Tabel 8
Table 8
Keskmised müügihinnad
Average sales prices
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot kg kohta)
Average unit selling price in the Union (EUR/kg)
Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks)
Average unit selling price in the Union (Index)
Ühiku tootmiskulu (eurot kg kohta)
Unit cost of production (EUR/kg)
Ühiku tootmiskulu (indeks)
Unit cost of production (Index)
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 9 %.
The Union industry's unit selling price to unrelated customers in the Union decreased by 9 %.
Seda saab osaliselt põhjendada ühiku tootmiskulu 13 % vähenemisega.
This is partially explained by the decrease of the unit cost of production by 13 %.
Hinnad langesid siiski vähem, kui kahanesid kulud, mis selgitab positiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, nagu on näidatud põhjenduses 98.
Prices however decreased less than costs, which explain the positive impact in the profitability of the Union industry as shown below in recital 98.
Tööjõukulud
Labour costs
Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The average labour costs of the Union industry developed over the period considered as follows:
Tabel 9
Table 9
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta
Average labour costs per employee (EUR)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena.