natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denmark explains further that the Great Belt Bridge had been opened (giving travellers the option of driving from Aarhus to Copenhagen) and the SAS route to London had been closed.
Nendel põhjustel on Taani seisukohal, et 1999. aasta lepingud Ryanairiga sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega, sest eeldati, et need lepingud suurendavad ajavahemikus 1999–2009 lennujaama kasumlikkust ligikaudu […] Taani krooni võrra, ning seepärast suurenes lennujaama käitaja finantsstabiilsus.
Denmark points out that the opening of the Great Belt Bridge reduced the journey time between Aarhus and Copenhagen from approximately five hours to approximately three hours for alternative means of transport (car/train/express ferry).
Selle seisukoha toetamiseks esitas Taani lennujaama käitaja äriplaani ja juhtkonna kasumlikkuse prognoosi.
Denmark points out that against this background (see recitals 32 and 33) Aarhus airport had to provide incentives in order to attract new clients and fill the idle capacity.
Tabelis 3 on esitatud Taani ülevaade Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingute eeldatava kasumlikkuse kohta.
Denmark clarifies that Aarhus airport's director estimated that Ryanair would be able to attract to the airport around […] additional passengers per annum.
Tabel 3
Denmark states that, on the basis of these passenger forecasts, the agreements were expected to generate a net income of approximately DKK […] (EUR […]) in 2001.
Ülevaade 1999. aastal Ryanairi ja Århusi lennujaama vahel sõlmitud lepingute eeldatava kasumlikkuse kohta tuhandetes Taani kroonides
Denmark explains that the reliability of the director's forecasts was confirmed by the actual results, such as for example in 2001 the net income generated by the 1999 agreements was DKK […] (EUR […]).
Kokku (nominaalväärtus)
Denmark stresses that all costs (such as, for example, marketing, ground handling and other costs) incurred by the airport in connection with the entry into the agreement with Ryanair are financed directly through the revenue generated by that agreement.
Tulud
In addition, Denmark states that the net income generated by the agreement contributes to the overall profitability of the airport.
[…] Lennundustulu
Denmark points out that the 1999 Ryanair agreements did not require any investments from Aarhus airport, because the airport was only operated at 40 % of its capacity.
Lennundusega mitteseotud tulu
Denmark clarifies that also with regard to Aarhus airport's operating costs the 1999 agreements with Ryanair provided that the staff could cover up to 60 % of the capacity, for example the ground handling staff had already been financed from the airport's other income.
Kulud
With regard to the marketing support to be paid by Aarhus airport to Ryanair according to the marketing agreement, Denmark points out that the management of the airport expected that Ryanair would assist the airport by increasing its exposure.
Maapealne teenindus
Denmark further clarifies that at the same time Aarhus airport decided to downsize its other marketing activities as these were replaced by Ryanair, such as among others the advertising of Aarhus airport on Ryanair's website and at the airports served.
Turundus
Denmark clarifies that Aarhus airport's intention was to increase its revenues through the increase in passengers and non-aeronautical revenue (such as shopping or parking revenue).
Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingute tulemused
Denmark clarifies further that, at the time when the 1999 Ryanair agreements were concluded, Aarhus airport expected the paid parking to be a major potential income generator.
Taani selgitab, et Ryanair ei saa valikulist eelist, sest Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingute alusel tehtavaid allahindlusi on varem tehtud ka SASile.
With regard to the shopping revenue, Denmark clarifies that only 30 % of the airport's available capacity was being leased out.
Taani märkis lisaks, et 1999. aastal tehti ka äriühingutele Cimber Air A/S ja Maersk Air A/S sama 50 % allahindlus nagu Ryanairile.
For these reasons, Denmark is of the opinion that the 1999 agreements with Ryanair were concluded in accordance with the MEOP as these agreements were expected to contribute in 1999 to 2009 around DKK […] to the profitability of the airport and increased thus the financial viability of the airport operator.
Taani märgib, et ka piirkondlik lennuettevõtja Sunair ja lennuettevõtja EasyJet (varem Go) said sarnase allahindluskokkuleppe pakkumisi.
In order to support this position, Denmark provided the business plan and profitability assumptions of the management of the airport operator.
Väite toetamiseks esitas Taani nende kirjade koopiad.
Table 3 summarises the expected profitability of the 1999 agreements with Ryanair provided by Denmark:
Taani on seisukohal, et Århusi lennujaama ja Ryanairi vahelised 1999. aasta lepingud sõlmiti turutingimustel ja nendega ei anta Ryanairile eelist, ning seega ei ole tegemist riigiabiga.
Table 3
Lisaks selgitab Taani, et eeldatavat kasumlikkust kinnitasid ka lennujaama käitaja tegelikud finantstulemused.
Overview of the expected profitability of the 1999 Ryanair agreements for Aarhus airport in 1000 DKK
Taani väidab täiendavalt, et näiteks 2010. aastal oli Århusi lennujaama netotulu ligikaudu 2 miljonit Taani krooni ja ka järgmiste aastate kohta on oodata positiivseid tulemusi.
Total (nominal)
Taani märgib, et tulu on tekkinud tänu reisijate arvu järkjärgulisele suurenemisele ning pikaajalisele üleminekule riigisisestelt lendudelt rahvusvahelistele lendudele pärast Suur-Beldi silla avamist.
Revenues
KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
Aeronautical revenue
Komisjon on saanud tähelepanekuid kolmelt huvitatud isikult.
Non-aeronautical revenue
Ryanair väitis oma 29. mai 2008. aastal esitatud märkustes esmalt seda, et tema arvates ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamine põhjendatud ega vajalik.
Costs
Ta väljendas ka kahetsust selle üle, et komisjon ei olnud andnud Ryanairile võimalust osaleda esialgses uurimises.
Ground handling
Juhtumi enda kohta märkis Ryanair, et tema arvates oleks komisjon pidanud tuginema tavapärastele ärikokkulepetele ning otsustama sellest lähtuvalt, et 1999. aasta lepingud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja sellega ei kaasne riigiabi.
Marketing
Ryanair on arvamusel, et Århusi lennujaama käitajale on kasulik Ryanairi kohalolek selles lennujaamas.
Results from 1999 Ryanair agreements
Seoses turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega märgib Ryanair, et tulude poolel tuleb arvesse võtta nii lennundusega seotud kui ka lennundusväliseid tulusid.
Denmark clarifies that Ryanair does not receive a selective advantage as the discounts granted on the basis of the 1999 agreements with Ryanair have been previously granted also to SAS.
Ryanair leiab, et kulude poolel tuleb arvesse võtta lennuettevõtjatega sõlmitavatest vastavatest lepingutest tulenevaid lisakulusid.
Further, Denmark pointed out that in 1999, Cimber Air A/S and Maersk Air A/S were also granted the same 50 % discount as Ryanair.
Ryanair leiab, et arvesse ei tohiks võtta pöördumatuid kulusid ega püsivaid üldkulusid.
Denmark further states that also the regional airline Sunair and EasyJet (previously Go) received offers for a similar discount agreement.
Ryanair märgib, et kui lennuettevõtja sõlmib lennujaama käitajaga kasumlikkust suurendava lepingu, ei hõlma leping mingisugust abi.
Denmark takes the view that the 1999 agreements concluded between Aarhus airport and Ryanair were concluded on market terms and do not confer an advantage on Ryanair, and thus do not constitute State aid.
Teisest küljest märgib Ryanair, et erand tuleks teha siis, kui lepingu sõlmimise ajal ei toimi lennujaam tõhusalt, kuid on veendunud, et leping aitab mingil viisil parandada selle tõhusust.
Moreover, Denmark clarifies that the expected profitability was also confirmed by actual financial results of the airport manager.
Sellisel juhul võib Ryanairi arvamusel kokkulepe olla kasumlik isegi siis, kui näib, et lepingu sõlmimise ajal on see allpool lisakulusid.
Denmark states further that for example Aarhus airport achieved net profits of around DKK 2 million in 2010, also for the next years positive results are expected.
Lisaks on Ryanair arvamusel, et komisjon oleks pidanud lähtuma oma hinnangus võrdlevast käsitlusest ning võrdlema lepinguid nendega, mille Ryanair on sõlminud teiste avaliku ja erasektori lennujaamadega.
Denmark points out that the profits are the result of the gradual increase in passengers and the long-term switch from domestic to international flights following the opening of the Great Belt Bridge.
Ryanair väidab ka, et sõlmitud lepingute hindamisel tuleks arvesse võtta ka 1999. aasta lepingutest tulenevat võrgu välismõju.
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
Ryanair on seisukohal, et uuritud 1999. aasta lepingud vastavad tavapärastele ärikokkulepetele lennujaama ja lennuettevõtja vahel liberaliseeritud turul.
The Commission has received observations from three interested parties.
Ryanair märgib, et lennujaama käitaja sõltumatu otsus on tõhustada oma läbilaskevõime kasutamist reisijate arvu suurendamise kaudu, et suurendada oma lennundusega seotud ja lennundusvälist tulu.
Ryanair
Ryanair väidab, et Århusi lennujaam järgis paljude võrreldavas olukorras olnud erasektori lennujaamade eeskuju ja otsustas, et parim viis reisijate arvu suurendada, on anda lennuettevõtjatele stiimuleid, et nemad tooksid lennujaama suure hulga reisijaid.
Ryanair began its observations dated 29 May 2008 by stating that in its opinion the initiation of a formal investigation procedure was unjustified and unnecessary.
Ryanairi sõnul loovad lennujaamad selliseid stiimuleid seetõttu, et suurel hulgal reisijaid ligimeelitavad lennuettevõtjad tekitavad lennujaama käitajale mastaabisäästu.
It also stated that it regrets that the Commission did not give Ryanair the possibility to engage itself in the preliminary examination.
Ryanairi sõnul põhines stiimulite kava Århusi lennujaamas Ryanairi kohustusel tuua lennujaama igal aastal vähemalt […] reisijat.
On the substance of the case Ryanair is of the opinion that the Commission should have based itself on standard commercial arrangements and on this basis it should have decided that the 1999 agreements comply with the MEOP, hence it does not involve State aid.
Ryanair toob näiteks teised Euroopa lennujaamad, kus järgitakse Århusi lennujaama strateegiale sarnast strateegiat, näiteks Londoni Stanstedi lennujaam, Londoni Lutoni lennujaam ja Frankfurt-Hahni lennujaam.
Ryanair is of the opinion that the manager of Aarhus airport is benefiting from its presence at the airport.
Lisaks märgib Ryanair, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte järgimiseks on piisav, kui lepingud parandavad lennujaama pikaajalist finantsolukorda.
With regard to the MEOP, Ryanair states that on the revenue side, both aeronautical and non-aeronautical revenues must be taken into account.
Ryanair selgitab, et SASi ja Ryanairi makstavad tasud ei ole võrreldavad, sest kahe lennuettevõtja osutatavate teenuste, näiteks teenindusnõuete ja õhusõidukite käitamise tase on erinev.
On the costs side, Ryanair points out that the relevant costs to be taken into account are the incremental costs of entering the respective agreements with an airline.
Ryanair on seisukohal, et 1999. aastal Århusi lennujaamaga sõlmitud lepingud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.
Ryanair is of the opinion that neither sunk costs nor fixed overhead costs should be taken into account.
Seoses 1999. aasta lepingute seostatavusega on Ryanair arvamusel, et Århusi lennujaam on iseseisev ettevõte.
Ryanair states that if an airline enters into an agreement with an airport which is incrementally profitable, the agreement does not contain any aid.
Ryanair märgib, et omanikud ei kontrolli selle käitamist ega rahastamist.
Ryanair states that, in general, a market economy operator is not expected to enter into agreements which are incrementally loss-making.
Ryanair selgitab, et juhtkond oli see, kes määras kindlaks tasud ja pidas lennuettevõtjaga lepingute üle läbirääkimisi.
On the other hand, Ryanair states that an exception should be made if an airport is inefficient at the time the agreement is concluded, but believes the agreement will, in some way, help it to improve its efficiency.
Taani riigiasutused ei osalenud läbirääkimistel.
In that case, according to Ryanair, the deal could be profitable even if at the time of signing the agreement it appears to be below its incremental costs.
Lisaks usub Ryanair, et äriühingu aktsionäridel puudub kontroll tasude määramise ja sealhulgas Ryanairiga saavutatud kokkuleppe üle.
Furthermore, according to Ryanair, the Commission should have based its assessment on a comparator approach, comparing the agreements concluded by Ryanair with other public and private airports.
Valikulise eelise küsimuses on Ryanair arvamusel, et kuna Århusi lennujaam ei ole turgu valitsevas seisundis ühelgi Euroopa tasandi, riiklikul ega piirkondlikul lennujaamateenuste turul, ei ole tal seega ELi konkurentsieeskirjade alusel kohustust kohelda kõiki oma lennuettevõtjatest kliente mittediskrimineerival viisil.
Ryanair further states that, when assessing the agreements, the network externalities resulting from the 1999 agreements should also be considered.
Siiski täpsustab Ryanair, et Århusi lennujaam on alati järginud mittediskrimineerimise põhimõtet ja pakkus kokkulepet, mille Ryanair lõpuks vastu võttis, tegelikult mitmele teiselegi lennuettevõtjale, sealhulgas SAS, Cimber Air, Sun Air ja Maersk.
It is the view of Ryanair that the investigated 1999 agreements correspond to a standard commercial arrangement between an airport and an airline in a liberalised market.
Ryanair märgib, et asjaolu, mille kohaselt ei olnud ükski nendest lennuettevõtjatest huvitatud oma tegevuse laiendamisest Århusis, ei tähenda, et Ryanairi koheldakse paremini.
Ryanair points out that it is rooted in the airport's independent decision to improve its capacity utilisation by means of maximising passenger numbers, in order to increase its aeronautical and non-aeronautical revenues.
Ryanair märgib lisaks, et tema 1999. aasta lepingutes Århusi lennujaamaga ei ole viiteid ainuõigusele.
Ryanair argues that Aarhus airport followed the example of many private airports in a comparable situation, deciding that the best way to maximise passenger numbers is to incentivise airlines to deliver large passenger volumes.
Eespool kirjeldatu põhjal on Ryanair seisukohal, et Århusi lennujaamaga sõlmitud lepingud ei kujuta endast riigiabi.
According to Ryanair, airports provide such incentives in recognition of the fact that airlines delivering large passenger volumes generate economies of scale for the airport manager.
SAS esitas oma märkused 16. juunil 2008.
According to Ryanair, the incentive scheme at Aarhus airport was rooted in Ryanair's commitment to generate at least […] passengers per annum.
SASi arvamusel ei ole Århusi lennujaam sõltumatu oma riiklikest omanikest (nimelt riigiasutustest).
Ryanair provides examples of other European airports that follow a similar strategy as Aarhus airport, for example London Stansted, London Luton, and Frankfurt Hahn.
SAS märgib, et valdava osa juhatuse liikmetest määravad ja valivad äriühingu riiklikud omanikud.
In addition, Ryanair points out that, in order to be in line with the MEOP, it is sufficient, if the agreements improve the long-term financial situation of the airport.
SAS leiab, et seega ei ole juhatuse liikmed sõltumatud oma tööandjatest ja omanikest, keda nad esindavad.
Ryanair explains that the fees to be paid by SAS cannot be compared to those paid by Ryanair as the level of services provided, such as handling requirements and aircraft operations, of the two airlines are different.
Lennujaama rahalise olukorra kohta märgib SAS, et Århusi lennujaama sõnul on tema finantsolukord kindel ja et Ryanair tagab lennujaamale igal aastal ligikaudu 5–6 miljoni Taani krooni suuruse netopanuse.
Ryanair is of the opinion that the 1999 agreements concluded with Aarhus airport are in line with the MEOP.
SAS märgib, et isegi kui see näitarv on õige, oli Århusi lennujaama 2007. aasta tulemus 2311410 Taani krooni negatiivne, hoolimata 12,5 % kasvust.
With regard to the imputability of the 1999 agreements, Ryanair is of the opinion that Aarhus airport is an independent undertaking.
SAS väidab, et lennujaama käitaja nõrku finantstulemusi näitab ka asjaolu, et viimase viie aasta jooksul kogunenud negatiivsete tulemuste summa on üle 20 miljoni Taani krooni.
Ryanair states that the owners do not exercise control over its management and finances.
SAS usub, et kui Ryanairile ei oleks subsiidiume antud, oleks lennujaama käitaja finantsseisund olnud palju parem.
Ryanair explains that it was the management that determined the charges and negotiated the arrangement with the airline.
SAS on arvamusel, et Århusi lennujaam on kohaldanud Ryanairi suhtes eeliskohtlemist, mis avaldub märkimisväärselt vähendatud reisija teenustasudes ning vähendatud stardi- ja maandumistasudes.
The public authorities or Denmark were not involved in the negotiations.
SASi arvates tähendab Ryanairi eeliskohtlemine, et muid lennujaamas tegutsevaid lennuettevõtjaid diskrimineeritakse.
Further, Ryanair believes that the airport's shareholders retain no control over the setting of charges, including the deal with Ryanair.
SAS on seisukohal, et Ryanairile lennujaama käitaja poolt antud abi eesmärk ei ole arendada vähearenenud piirkonda, vaid pigem ligi meelitada lisaoperatsioone, et konkureerida teiste lennujaamadega.
With regard to the selective advantage, Ryanair is of the opinion that, since Aarhus airport is not in a dominant position in any of the European, national or regional markets for airport services, it is therefore not under an obligation pursuant to EU competition rules to treat all of its airline customers in a non-discriminatory manner.
Viimasena märgib SAS, et Ryanairiga 1999. aastal sõlmitud lepingud on nüüdseks kehtinud peaaegu kümme aastat.
Nevertheless, Ryanair clarifies that Aarhus airport has always followed the principle of non-discrimination, and in fact offered the arrangement, eventually taken up by Ryanair, to a number of other airlines, including SAS, Cimber Air, Sun Air and Maersk.
SAS leiab, et isegi kui saab õigeks pidada väidet, et 1999. aasta lepingud iseenesest vastavad 2005. aasta lennundussuunistes lennuettevõtjatele antava stardiabi kohta sätestatud kriteeriumidele, peaks 1999. aasta lepingud olema nendega vastuolus juba ainuüksi ajavahemiku pärast, arvestades sellise abi heakskiitmise rangeid tingimusi.
Ryanair points out that the fact that none of these airlines was interested in expanding their operations from Aarhus does not mean that Ryanair enjoys preferential treatment.
Eespool kirjeldatu põhjal on SAS seisukohal, et Ryanairi ja Århusi lennujaama vahel 1999. aastal sõlmitud lepingud kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
In addition, Ryanair states that its 1999 agreements with Aarhus airport do not contain any reference to exclusivity.
Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus
In view of the above, Ryanair is of the opinion that the agreements concluded with Aarhus airport do not constitute State aid.
TAANI MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
SAS submitted its comments on 16 June 2008.
Taanile edastati kolmelt huvitatud isikult saadud märkused.
In the opinion of SAS, Aarhus airport is not independent from its public owners (namely, the public authorities).
Taani väitis oma märkustes esmalt seda, et SASi osutatud suunised ei ole asjakohased riigiabi olemasolu hindamiseks 1999. aasta lepingute korral.
SAS states that the majority of the board members are appointed and elected by the public owners of the airport.
Taani ei nõustu SASi märkustega selle kohta, et 1999. aasta lepingud on selle liikmesriigiga seostatavad.
SAS states that, even if this figure was correct, Aarhus airport showed a negative result of DKK 2311410 for the year 2007 despite a 12,5 % increase in revenue.
Taani lükkab tagasi SASi märkused, et lepingutes ei ole nn reisijate arvu garantiid või karistusmehhanismi juhuks, kui Ryanair ei täida tingimusi.
SAS further argues that the weak financial performance of the airport manager is also demonstrated by the fact that the accumulated negative results for the last five years amount to more than DKK 20 million.
Taani selgitab, et 1999. aasta lepingud hõlmavad võimalust lepingute tingimused läbi vaadata, kui Ryanair ei suuda esimesel paaril aastal pärast lepingute sõlmimist tõsta reisijate arvu vähemalt […].
SAS believes that without the subsidies granted to Ryanair the financial position of the airport manager would have been significantly better.
Taani seisukohast on tegemist karistusmehhanismiga.
SAS is of the opinion that Ryanair has been granted preferential treatment by Aarhus airport in the form of substantially reduced passenger service charges as well as reduced take-off and landing charges.
Taani on ühtlasi arvamusel, et 1999. aasta lepingutele ei kehti 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud stardiabi tingimused.
SAS argues that, by granting Ryanair preferential treatment, other carriers operating at the airport are being discriminated against.
Seoses Ryanairi märkustega selgitab Taani, et 1999. aasta lepingud Århusi lennujaama ja Ryanairi vahel näitavad ja kajastavad piirkondlike lennujaamade turu üldist arengut.
According to SAS, it appears that there is no form of volume guarantee or similar offered by Ryanair in the 1999 agreements with the airport manager.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on „[…] igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.
In addition, SAS argues that there appears to be no particular penalty sanction in case Ryanair fails to keep the volumes or undertakings that it originally committed to the airport when the arrangement was negotiated back in 1999.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed.
In addition, SAS states that Ryanair has been starting and closing routes the last few years without any apparent negative impact on the financial benefits granted to it by the airport manager.
Seega selleks, et teha kindlaks, kas käesolev meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused.
In the opinion of SAS, the aid granted to Ryanair by the airport manager is not aimed at developing an underdeveloped region, but rather at attracting additional operations in competition with other airports.
Nimelt peab rahaline toetus:
Finally, SAS states that the 1999 agreements with Ryanair have now been in place for nearly 10 years.
andma selge eelise;
SAS believes that, even if it could be argued that the 1999 agreements would satisfy the criteria for start-up aid to airlines as set out in the 2005 Aviation Guidelines, as such, the time frame in itself should render the 1999 agreements incompatible given the strict conditions for approving such aid.
olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;
In view of the above, SAS is of the opinion that the 1999 agreements between Ryanair and Aarhus airport constitute incompatible State aid.
soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;
Association of European Airlines
kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja
The Association of European Airlines (‘AEA’) submitted its comments on 4 July 2008.
kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.
AEA's comments were fully in line with those provided by SAS.
Et Århusi lennujaam kuulub riigile, on sellel ilmselgelt juurdepääs riigi vahenditele.
COMMENTS FROM DENMARK ON THIRD PARTY COMMENTS
Seepärast ei ole vaja kindlaks teha, kui palju on äriühing saanud riigiabi minevikus.