natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Food business operators harvesting pectinidae, marine gastropods and echinoderms which are not filter feeders, outside classified production areas or handling such pectinidae, and/or such marine gastropods and/or echinoderms must comply with the following requirements:
Kammkarpe ning mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigusid ja okasnahkseid väljaspool klassifitseeritud tootmispiirkondi koguvad või selliseid kammkarpe ja/või selliseid meritigusid ja/või okasnahkseid käitlevad toidukäitlejad peavad tagama vastavuse järgmistele nõuetele:
Pectinidae, marine gastropods and echinoderms which are not filter feeders, must not be placed on the market unless they are harvested and handled in accordance with Chapter II, Part B, and meet the standards laid down in Chapter V, as demonstrated by a system of own-checks;
Kammkarpe ning mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigusid ja okasnahkseid tohib turule lasta üksnes siis, kui need on kogutud kooskõlas II peatüki B osaga ja vastavad V peatükis sätestatud nõuetele, mis on tõendatud sisekontrollisüsteemiga.
In addition to point 1, where data from official monitoring programmes enable the competent authority to classify fishing grounds — where appropriate, in cooperation with food business operators — the provisions of Chapter II, Part A, apply by analogy to pectinidae;
Lisaks punktile 1, kui ametlike kontrolliprogrammide andmed võimaldavad pädeval asutusel vajaduse korral koostöös toidukäitlejatega klassifitseerida kalastuspiirkondi, kohaldatakse kammkarpide puhul II peatüki A osa sätteid analoogia põhjal.
Pectinidae, marine gastropods and echinoderms which are not filter feeders, must not be placed on the market for human consumption otherwise than via a fish auction, a dispatch centre or a processing establishment.
Kammkarpe ning mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigusid ja okasnahkseid tohib inimtoiduna turule lasta üksnes kalaoksjoni, väljastuskeskuse või töötlemisettevõtte kaudu.
When they handle pectinidae and/or such marine gastropods, and/or echinoderms food business operators operating such establishments must inform the competent authority and, as regards dispatch centres, comply with the relevant requirements of Chapters III and IV;
Kammkarpe ja/või selliseid meritigusid ja/või selliseid okasnahkseid käideldes peavad selliseid ettevõtteid käitavad toidukäitlejad teavitama pädevat asutust ja väljastuskeskused peavad vastama III ja IV peatüki asjaomastele nõuetele.
Food business operators handling pectinidae, live marine gastropods and live echinoderms which are not filter feeders, must comply with the following requirements:
Kammkarpe ning elusaid mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigusid ja okasnahkseid käitlevad toidukäitlejad peavad vastama järgmistele nõuetele:
In this case, the registration document must clearly indicate the location of the area where the pectinidae and/or live marine gastropods and/or live echinoderms were harvested; or
Sel juhul peab registreerimisdokumendist selguma kammkarpide ja/või elusate meritigude ja/või elusate okasnahksete kogumisala asukoht või
with the requirements of Chapter VI, point 2 concerning the closing of all packages of live pectinidae, live marine gastropods and live echinoderms dispatched for retail sale and Chapter VII concerning identification marking and labelling.’
VI peatüki punkti 2 nõuete kohaselt jaemüüki saadetavate elusate kammkarpide, elusate meritigude ja elusate okasnahksete kõigi pakendite sulgemine ning VII peatüki nõuetele vastavalt identifitseerimismärgis ja -märgistamine.“
Commission Regulation (EU) 2017/1979
Komisjoni määrus (EL) 2017/1979,
amending Annex II to Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council laying down specific rules for the organisation of officials controls on products of animal origin intended for human consumption as regard echinoderms harvested outside classified production areas
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) II lisa seoses väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid püütud okasnahksetega
Having regard to Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific rules for the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption [1], and in particular Article 17(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, [1] eriti selle artikli 17 lõiget 1,
Regulation (EC) No 854/2004 provides that Member States are to ensure that the production and placing on the market of live bivalve molluscs, live echinoderms, live tunicates and live marine gastropods undergo official controls as described in Annex II thereto.
Määruses (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama elusate kahepoolmeliste karploomade, elusate okasnahksete, elusate mantelloomade ja elusate meritigude tootmise ja turulelaskmise kontrollimise vastavalt kõnealuse õigusakti II lisale.
Chapter II of that Annex sets out rules concerning the classification of production areas and monitoring of such areas.
Kõnealuse lisa II peatükis on sätestatud tootmisalade klassifitseerimise ja seire eeskirjad.
In Chapter II of Annex II to Regulation (EC) No 854/2004, production areas are classified according to the level of faecal contamination.
Määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisas on tootmisalad klassifitseeritud vastavalt fekaalse saastumise tasemele.
Filter feeders animals, such as bivalve molluscs, can accumulate micro-organisms representing a risk for public health.
Filtreeriva toitumisviisiga loomadesse, nagu kahepoolmelistesse molluskitesse, võivad koguneda inimeste tervist ohustavad mikroorganismid.
This is the reason why the classification of production areas is based on the presence of certain micro-organisms related to faecal contamination.
See on põhjuseks, miks tootmisalade klassifitseerimise aluseks on võetud teatavate fekaalse saastumisega seotud mikroorganismide olemasolu.
Echinoderms are generally not filter feeding animals; consequently the risk of such animals accumulating microorganisms related to faecal contamination is remote.
Okasnahksed ei ole üldjuhul filtreeriva toitumisviisiga loomad, seega on nende puhul fekaalse saastumisega seotud mikroorganismide ladestumise oht vähene.
In addition, no epidemiological information has been reported to link the rules, laid down in Chapter II of Annex II to Regulation (EC) No 854/2004 for the classification of production areas, with risks for public health associated with echinoderms which are not filter feeders.
Lisaks ei ole esitatud epidemioloogilisi andmeid, mille põhjal võiks seostada määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisa II peatükis sätestatud tootmisalade klassifitseerimise eeskirju ja okasnahksetest (kes ei kuulu filtreeriva toitumisviisiga loomade hulka) tulenevaid ohte rahvatervisele.
Echinoderms should be consequently excluded from the rules on the classification of production areas set out in Chapter II of Annex II to Regulation (EC) No 854/2004.
Seepärast tuleks okasnahksed määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisa II peatükis sätestatud tootmisalade klassifitseerimise eeskirjadest välja arvata.
Chapter III of Annex II to Regulation (EC) No 854/2004 establishes the official controls concerning pectinidae and live marine gastropods not filter feeders harvested outside classified production areas; echinoderms which are not filter feeders should be included in this Chapter.
Määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisa III peatükiga on kehtestatud mujal kui klassifitseeritud tootmisaladel püütud kammkarplaste ja elusate mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigude suhtes kohaldatavad ametlikud kontrollid; sellesse peatükki tuleks lisada mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksed.
Chapter III of Annex II to Regulation (EC) No 854/2004 should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisa III peatükki vastavalt muuta.
In Annex II to Regulation (EC) No 854/2004, Chapter III is replaced by the following:
Määruse (EÜ) nr 854/2004 II lisas asendatakse III peatükk järgmisega:
OFFICIAL CONTROLS CONCERNING PECTINIDAE, MARINE GASTROPODS AND ECHINODERMS WHICH ARE NOT FILTER FEEDERS HARVESTED OUTSIDE CLASSIFIED PRODUCTION AREAS
MUJAL KUI KLASSIFITSEERITUD TOOTMISALADEL PÜÜTUD KAMMKARPLASTE NING MITTEFILTREERIVA TOITUMISVIISIGA MERITIGUDE JA OKASNAHKSETE AMETLIKUD KONTROLLID
Official controls on pectinidae, marine gastropods and echinoderms, which are not filter feeders, harvested outside classified production areas shall be carried out in fish auctions, dispatch centres and processing establishments.
Mujal kui klassifitseeritud tootmisaladel püütud kammkarplaste ning mittefiltreeriva toitumisviisiga meritigude ja okasnahksete ametlikud kontrollid tehakse kalaoksjonitel, väljastuskeskustes ja töötlemisettevõtetes.
Such official controls must verify compliance with the health standards for live bivalve molluscs laid down in Annex III, Section VII, Chapter V, of Regulation (EC) No 853/2004 as well as compliance with other requirements of Annex III, Section VII, Chapter IX, of that Regulation.’
Selliste ametlike kontrollide käigus tuleb tõendada vastavust määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis kehtestatud elusate kahepoolmeliste karploomade tervishoiunormidele ning vastavust nimetatud määruse III lisa VII jao IX peatüki muudele nõuetele.“
OJ L 139, 30.4.2004, p.
ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.
Commission Regulation (EU) 2017/1980
Komisjoni määrus (EL) 2017/1980,
amending Annex III to Regulation (EC) No 2074/2005 as regards paralytic shellfish poison (PSP) detection method
millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2074/2005 III lisa paralüütilise koorikloomamürgi (PSP) määramise meetodi suhtes
Having regard to Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific hygiene rules for food of animal origin [1] and in particular point (4) of Article 11 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid, [1] eriti selle artikli 11 punkti 4,
Having regard to Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific rules for the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption [2], and in particular point 13(a) of Article 18 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, [2] eriti selle artikli 18 punkti 13 alapunkti a,
Regulation (EC) No 854/2004 lays down specific rules for the organisation of official controls on products of animal origin and Regulation (EC) No 853/2004 lays down specific requirements concerning hygienic rules for food of animal origin.
Määruses (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud erieeskirjad loomsete saaduste ametlike kontrollide korraldamiseks ja määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid.
Implementing measures for those Regulations as regards recognised testing methods for marine biotoxins are set out in Annex III to Commission Regulation (EC) No 2074/2005 [3].
Nende määruste rakendusmeetmed mereliste biotoksiinide tunnustatud katsemeetodite osas on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 [3] III lisas.
Point 2 of Chapter I of Annex III to Regulation (EC) No 2074/2005 provides that if the results of the paralytic shellfish pois on (PSP) detection method are challenged, the reference method is to be the biological method.
Määruse (EÜ) nr 2074/2005 III lisa I peatüki 2 punktiga sätestatakse, et kui paralüütilise koorikloomamürgi (PSP) [Termin on muutunud.
During the thirty-sixth session of the Codex Alimentarius committee on methods of analysis and sampling (Budapest, Hungary 23–27 February 2015) [4] it was confirmed to maintain the biological testing method in Section I-8.6.2 of the Codex as Type IV [5].
Määruses (EÜ) nr 2074/2005 kasutati „karploomamürk“] avastamismeetodiga saadud tulemused vaidlustatakse, kasutatakse standardmeetodina bioloogilist meetodit.
All Codex methods, including Type IV methods, can be used only for control, inspection and regulation (Principles for the establishment of methods of analysis) and when parties so agreed, for resolution of disputes (Guidelines for Settling Disputes on Analytical (Test) Results (CAC/GL 70-2009) but not as reference method.
Codex alimentarius'e analüüsi- ja proovivõtumeetodite komitee 36. koosolekul (Ungaris Budapestis, 23.–27. veebruar 2015) [4] kinnitati, et IV tüüpi katsemeetodina säilitatakse koodeksi osas I-8.6.2 esitatud bioloogiline katsemeetod [5].
Considering that a Type IV method cannot be used as reference method, it is important to adapt the current Union rules to the international standards.
Kõiki codex'i meetodeid, kaasa arvatud IV tüüpi meetodeid, võib kasutada ainult kontrollimiseks, inspekteerimiseks ja reguleerimiseks („Principles for the establishment of methods of analysis“ (Analüüsimeetodite kehtestamise põhimõtted)) ning poolte kokkuleppel vaidluste lahendamiseks („Guidelines for Settling Disputes on Analytical (Test) Results, CAC/GL 70-2009“ (Juhend analüüsitulemustega (katsetulemustega) seotud vaidluste lahendamiseks, CAC/GL 70-2009)), kuid mitte standardmeetodina.
Taking into account the so-called Lawrence method as published in AOAC Official Method 2005.06 (Paralytic Shellfish Poisoning Toxins in Shellfish) is currently used for the detection of paralytic shellfish poison (PSP) content of edible parts of molluscs, it is opportune that this method is used as reference method for the detection of those toxins.
Võttes arvesse, et IV tüüpi meetodit ei saa standardmeetodina kasutada, on oluline kohandada kehtivad liidu eeskirjad rahvusvahelistele standarditele vastavaks.
Chapter I of Annex III to Regulation (EC) No 2074/2005 should therefore be amended accordingly.
Arvestades, et praegu kasutatakse paralüütilise koorikloomamürgi (PSP) avastamiseks molluskite söödavates osades nn Lawrence'i meetodit, mis on avaldatud AOAC ametliku meetodina 2005.06 „Paralytic Shellfish Poisoning Toxins in Shellfish“ (Paralüütilised koorikloomamürgid koorikloomades), on otstarbekas kasutada seda meetodit kõnealuste toksiinide avastamise standardmeetodina.
In order to allow the Member States to adapt their methods to the chemical method, the biological testing method may be still used as reference method until 31 December 2018.
Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 2074/2005 III lisa I peatükki vastavalt muuta.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed,
Selleks, et liikmesriigid saaksid viia oma meetodid keemilise meetodiga vastavusse, võib bioloogilist katsemeetodit standardmeetodina kasutada kuni 31. detsembrini 2018.
Chapter I of Annex III to Regulation (EC) No 2074/2005 is replaced by the following:
Artikkel 1
‘CHAPTER I
Määruse (EÜ) nr 2074/2005 III lisa I peatükk asendatakse järgmise peatükiga:
PARALYTIC SHELLFISH POISON (PSP) DETECTION METHOD
„I PEATÜKK
The paralytic shellfish poison (PSP) content of edible parts of molluscs (the whole body or any part edible separately) must be detected in accordance with the biological testing method or any other internationally recognised method.
PARALÜÜTILISE KOORIKLOOMAMÜRGI (PSP) MÄÄRAMISE MEETOD
If the results are challenged, the reference method shall be the so-called Lawrence method as published in AOAC Official Method 2005.06 (Paralytic Shellfish Poisoning Toxins in Shellfish).’
Paralüütilise koorikloomamürgi (PSP) sisaldus molluskite söödavates osades (kogu organismis või mis tahes eraldi söödavas osas) tuleb kindlaks teha bioloogilise katsemeetodi või mõne muu rahvusvaheliselt tunnustatud meetodi abil.
Article 2
Tulemuste vaidlustamise korral kasutatakse standardmeetodina nn Lawrence'i meetodit, mis on avaldatud AOAC ametliku meetodina 2005.06 („Paralytic Shellfish Poisoning Toxins in Shellfish“ (Paralüütilised koorikloomamürgid koorikloomades)).“
It shall apply from 1 January 2019.
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.
Done at Brussels, 31 October 2017.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
For the Commission
Brüssel, 31. oktoober 2017
OJ L 139, 30.4.2004, p. 55.
president
OJ L 139, 30.4.2004, p. 206.
ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.
Commission Regulation (EC) No 2074/2005 of 5 December 2005 laying down implementing measures for certain products under Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council and for the organisation of official controls under Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council, derogating from Regulation (EC) No 852/2004 of the European Parliament and of the Council and amending Regulations (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 (OJ L 338, 22.12.2005, p. 27).
ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.
Paragraph 56 of the Report.
Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 27).
Commission Regulation (EU) 2017/1981
Komisjoni määrus (EL) 2017/1981,
amending Annex III to Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council as regards temperature conditions during transport of meat
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa liha transportimise temperatuuritingimuste osas
Having regard to Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific hygiene rules for food of animal origin [1], and in particular Article 10(1)(d) and (e) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, [1] eriti selle artikli 10 lõike 1 punkte d ja e,
Regulation (EC) No 853/2004 lays down specific rules on the hygiene of food of animal origin for food business operators.
Määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele.
That Regulation provides that food business operators are to ensure compliance with specific temperature requirements before and during the transport of meat.
Kõnealuses määruses on sätestatud, et toidukäitlejad peavad tagama temperatuuri erinõuete täitmise enne liha transportimist ja transportimise ajal.
In accordance with Annex III to that Regulation, meat, other than offal, of domestic ungulates is to be immediately chilled after post-mortem inspection to a core temperature of not more than 7 °C along a chilling curve that ensures a continuous decrease of the temperature, unless other specific provisions provide otherwise.
Vastavalt kõnealuse määruse III lisale tuleb kodukabiloomade liha (v.a rups) pärast tapajärgset kontrolli viivitamata jahutada, et liha sisetemperatuur ei ületaks 7 °C piki jahutuskaart, mis tagab temperatuuri pideva languse, kui erisätetega pole kehtestatud teisiti.
This is to be completed in the slaughterhouse chillers, before transportation may begin.
Liha transportimist ei tohi alustada enne, kui jahutamine on tapamaja jahutusruumides lõpule viidud.
On 6 March 2014, the Scientific Panel on biological hazards of the European Food Safety Authority (EFSA) adopted Part 1 of a scientific opinion [2] on the public health risks related to the maintenance of the cold chain during storage and transport of meat, which concerns meat of domestic ungulates only.
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 6. märtsil 2014 vastu 1. osa teaduslikust arvamusest, [2] milles käsitletakse rahvatervise riske, mis on seotud külmaahela säilitamisega liha (üksnes kodukabiloomade liha) ladustamise ja transportimise ajal.
That opinion concludes that since most bacterial contamination occurs on the surface of the carcass, the surface temperature is an appropriate indicator of bacterial growth.
Kõnealuses arvamuses jõuti järeldusele, et kuna suurem osa bakteriaalsest saastumisest tekib rümba välispinnal, on pinnatemperatuur bakterite kasvu asjakohane indikaator.
It also provides for combinations of maximum surface temperatures at carcass loading and maximum chilling and transport times, which result in growth of pathogens (micro-organisms that cause food-borne illness) equivalent to or less than that obtained when carcasses are chilled to a core temperature of 7 °C in the slaughterhouse.
Arvamuses esitati ka rümpade laadimisaegsete maksimaalsete pinnatemperatuuride ning jahutamise ja transportimise maksimaalse kestuse kombinatsioonid, mille tulemusena on patogeenide (toidutekkelist haigust põhjustavad mikroorganismid) kasv samaväärne või väiksem kui rümpade jahutamisel 7 °C sisetemperatuurini tapamajas.
On 8 June 2016, EFSA adopted a further scientific opinion [3] on growth of spoilage bacteria during storage and transport of meat.
8. juunil 2016 võttis EFSA vastu veel ühe teadusliku arvamuse [3] roisubakterite kasvu kohta liha ladustamise ja transportimise ajal.
That opinion found that some spoilage bacteria (bacteria which do not necessarily cause illness, but can render food unacceptable for human consumption due to decay), in particular Pseudomonas spp., can reach critical levels more quickly than pathogens, depending upon the level of initial contamination with spoilage bacteria, as well as on temperature conditions.
Kõnealuses arvamuses jõuti järeldusele, et teatavate roisubakterite (bakterid, mis ei põhjusta tingimata haigust, kuid võivad lagunemise tõttu muuta toidu inimtoiduna kasutamiseks sobimatuks), eelkõige Pseudomonas spp., määr võib sõltuvalt roisubakteritega saastatuse esialgsest tasemest ning ka temperatuuritingimustest saavutada kriitilise piiri kiiremini kui patogeenide määr.
The aerobic colony count must be routinely assessed by food business operators in accordance with Commission Regulation (EC) No 2073/2005 [4] It can be used as an indicator of the upper limit of the concentration of any spoilage bacteria species present on the meat.
Toidukäitlejad peavad aeroobsete mikroorganismide kolooniate arvu korrapäraselt hindama vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2073/2005 [4].
Based on the EFSA opinion and considering the assessment tools available, it is therefore possible to introduce alternative, more flexibility approaches for the temperature conditions during transport of fresh meat, in particular carcasses or larger cuts without any increased public health risk, and without deviating from the basic principle that such meat should be chilled to 7 °C by a continuous decrease of temperature.
Kõnealust arvu võib käsitada lihas leiduvate igat liiki roisubakterite kontsentratsiooni ülempiiri näitajana.
This increased flexibility would enable meat to reach the consumer more swiftly after slaughter, thus facilitating trade flows of fresh meat within the Union.
EFSA arvamusele tuginedes ja kasutatavaid hindamisvahendeid arvesse võttes võib seepärast juurutada alternatiivseid ja paindlikumaid meetodeid värske liha (eelkõige rümbad või suured jaotustükid) transportimise ajal kohaldatavate temperatuuritingimuste saavutamiseks, ilma et oht rahvatervisele suureneks ning kaldumata kõrvale põhimõttest, et sellist liha tuleb temperatuuri pideva langetamisega jahutada temperatuurini 7 °C.