natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 1 defines four income taxes which cover taxation of income of natural persons (Title II: Articles 3 to 178), resident companies (Title III: Articles 179 to 219), other legal persons (Title IV: Articles to 226) and non-resident taxpayers — natural persons, companies, other legal persons (Title V: Articles 227 to 248/3).
1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 183 on sätestatud, et III jao alusel maksustatavad tulud (residendist äriühingud) on samalaadsed II jao alusel maksustatavate tuludega (juriidilised isikud) ning et maksustatav summa määratakse kindlaks kasumi suhtes kohaldatavate eeskirjadega.
Article 183 WIB 92 states that the income subject to tax according to Title III (for resident companies) is of the same type as that subject to Title II (for natural persons) and that the taxable amount is established following the rules applicable to profit.
1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24 on täpsustatud, et tööstus-, kaubandus- ja põllumajandusettevõtete maksustatav tulu hõlmab kogu ettevõtlusest saadavat tulu, näiteks tulu, mis pärineb „mis tahes nende ettevõtete üksuste tehingutest või nende vahendusel tehtud tehingutest“ ning „mis tahes aktivas kajastatud varade väärtuse suurenemisest […] ning passivas kajastatud varade vähenemisest […], kui kõnealune väärtuse suurenemine või vähenemine realiseerub või kajastatakse raamatupidamisarvestuses või majandusaruannetes“.
Article 24 WIB 92 clarifies that the taxable income of industrial, commercial and agricultural undertakings includes all income from entrepreneurial activities such as ‘profit from all the operations handled by those undertakings or through their intermediation’ as well as ‘profit from all increases in value of their assets or decrease in value of their liabilities when that profit has been realised and registered in the accounts’.
1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 1 on sätestatud et äriühingute maksustamise alus on kasumi kogusumma enne tulude jaotamist.
Article 185(1) WIB 92 provides that companies are taxed on the total amount of their profit before distribution.
Koosmõjus 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklitega 1, 24 ja 183 tähendab kõnealune säte, et Belgia maksusüsteemi alusel maksustatav tulu peab hõlmama vähemalt – ja seejuures sõltumatult võimalikest hilisematest korrigeerimistest suurenemise või vähenemise suunas – maksukohustuslase raamatupidamisandmetes kajastatud kasumi kogusummat.
Read in conjunction with Article 1, Article 24 and Article 183 WIB 92, this means that the taxable profit under Belgian tax law should at least include — as a starting point and notwithstanding possible subsequent upward/downward adjustments — the total profit registered in the taxpayer's accounts.
Belgia maksuseaduse kohaselt määratletakse tulumaksu maksubaas lähtepunktina maksukohustuslase raamatupidamisarveldustes tegelikult registreeritud kasumi põhjal.
Indeed, the establishment of the tax base under the Belgian income tax code relies on the profit actually recorded in the taxpayer's accounts as a starting point.
Teatud hulka positiivseid korrigeerimisi (näiteks mahaarvamisele mittekuuluvad kulud) või negatiivseid korrigeerimisi (näiteks väljamakstud dividendide osaline maksuvabastus, ülekantava kahjumi mahaarvamine, maksusoodustused) võib maksubaasi määratlemiseks kohaldada hilisemalt.
A number of upward adjustments (such as non-deductible expenses) or downward adjustments (such as partial exemption of certain dividends received, deduction of losses carried forward, tax incentives) can be applied at subsequent steps in the establishment of the tax base.
Kõikide selliste toimingute puhul peavad maksukohustuslased esitama oma maksudeklaratsiooni (vorm nr 275.1) abil maksuametile asjakohased andmed ning olema vajaduse korral valmis esitama tehtud korrigeerimise kohta tõendavad dokumendid.
For each of those operations, taxpayers must provide information to the tax administration through their tax return (Form 275.1) and be able to give justifications for those adjustments.
Kui Belgia maksuõigusega nähakse ette maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses reaalselt registreeritud kasumi osa, näiteks reservi püsiv maksuvabastus, võib korrigeerimine toimuda maksubaasi suhtes kohaldatava esimese toiminguna „reservi algjäägi suurendamise“ näol.
When Belgian tax law provides for a permanent exemption of a part of the profit actually recorded in the taxpayer's accounts as a reserve, an adjustment can notably be reflected in the calculation of the tax base in the first operation of that calculation through a so-called ‘increase of the initial situation of the reserves’.
Seetõttu, kuigi maksubaas ei vasta tingimata maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses kajastatud tegelikule kasumile, võttes arvesse maksubaasi korrigeerimist maksualastel põhjustel, peab maksubaasi kindlaksmääramine igal juhul põhinema raamatupidamisandmetes lähtepunktina registreeritud tegelikult kajastatud arvandmetel.
Therefore, while the tax base may not always equal the net profit actually recorded in the taxpayer's annual accounts because of the adjustments applied to that base for tax purposes, the establishment of the tax base should nevertheless rely on the figures actually recorded in those accounts as a starting point.
Maksubaasi kindlaksmääramine algab näiteks maksustatavate reservide (majandusaasta kasum/kahjum, ülekantud kasum/kahjum, muu reservi suunatud kasum) maksuaasta jooksul suurendamise või vähendamise netoväärtuse arvutamisest.
The establishment of the tax base starts, for instance, with the calculation of the net increase/decrease of the taxable reserves (profit/loss of the year, profit/loss carried forward, other reserved profit, etc.) during the tax year and, whenever justified by the application of tax law provisions or following a tax audit, adjustments and corrections may be applied to the figures recorded in the taxpayer's accounts or mentioned in the taxpayer's tax return.
Maksuseadustiku sätete kohaldamisega põhjendatud juhtudel või maksukontrolli tulemusena võib maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses toodud arvandmeid korrigeerida või parandada.
The Law of 21 June 2004 modifying the WIB 92
21. juuni 2004. aasta seadus, millega muudetakse 1992. aasta tulumaksuseadust.
By Law of 21 June 2004 [13], Belgium introduced new fiscal rules regarding cross-border transactions of entities which are associated in a multinational group.
21. juuni 2004. aasta seadusega [13] kehtestas Belgia uued maksusätted, mis hõlmavad hargmaisesse kontserni kuuluvate seotud üksuste vahelisi piiriüleseid tehinguid.
In particular, a second paragraph was added to Article 185 WIB 92 with the objective of transposing into Belgian tax law the internationally accepted ‘arm's length principle’ for transfer pricing purposes [14].
1992. aasta tulumaksuseaduse artiklile 185 lisati eeskätt teine lõige, millega võeti Belgia maksusüsteemi siirdehindade kehtestamiseks üle rahvusvaheliselt tunnustatud „turuväärtuse põhimõte“ [14].
Article 185(2) WIB 92 reads as follows:
1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 on sätestatud:
‘(…), for two companies that are part of a multinational group of associated companies and in respect of their reciprocal cross-border relationships:
„[…], seotud äriühingute hargmaisesse kontserni kuuluva kahe äriühingu suhtes ja seoses nende vastastikuste piiriüleste suhetega:
when two companies are in their commercial and financial relationships linked by conditions agreed upon or imposed on them which are different from those which would have been agreed upon between independent companies, the profit which — under those conditions — would have been made by one of the companies but is not because of those conditions, may be included in the profit of that company.
kui kaks äriühingut on omavahelistes äri- ja rahandussuhetes seotud kokkulepitud või kohaldatavate tingimustega, mis erinevad iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimustest ja mille tõttu jääb ühe äriühingu kasum, mis ilma nende tingimusteta oleks realiseerunud, kuid ei realiseerunud nende tingimuste tõttu, loetakse see realiseerumata kasum kõnealuse ettevõtja kasumi hulka;
when profit is included in the profit of one company which is already included in the profit of another company and the profit so included is profit which should have been made by that other company if the conditions agreed between the two companies had been those which would have been agreed between independent companies, the profit of the first company is adjusted in an appropriate manner.
kui ühe äriühingu kasum hõlmab kasumit, mis kuulub ühtlasi ka teise äriühingu kasumi hulka ning kui samas see hõlmatav kasum on kasum, mille oleks saanud kõnealune teine äriühing, kui kahe äriühingu vahel kokkulepitud tingimused oleksid olnud sellised nagu iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimused, korrigeeritakse vastavalt esimese äriühingu kasumit.
The first paragraph applies by way of advance ruling without prejudice to the application of the EU Arbitration Convention or of a Double Tax Treaty.’
Esimest lõiku kohaldatakse eelotsuse suhtes, ilma et see mõjutaks topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni kohaldamist“.
Although the wording is different, Article 185(2) WIB 92 is similar to Article 9 of the OECD Model Tax Convention on Income and Capital, which forms the legal basis for transfer pricing adjustments in most treaties agreed between two jurisdictions to prevent the double taxation of income derived by a resident from one of the jurisdictions (hereinafter: ‘Double Tax Treaty’).
Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 on sõnastatud erinevalt tulu ja kapitali käsitleva OECD maksundusalase näidislepingu artiklist 9, on tegemist samalaadsete sätetega, mis moodustavad siirdehindade korrigeerimise õigusliku aluse suurema osa kahe õigussüsteemi vahel sõlmitud lepingute puhul, mille eesmärk on vältida topeltmaksustamist ühe asjaomase õigussüsteemi residendi saadud kasumi maksustamisel („topeltmaksustamise vältimise leping“).
In accordance with the last sentence of Article 185(2) WIB 92, the upward adjustment under letter (a) or downward adjustment under letter (b) is subject to a compulsory prior authorisation procedure via an advance ruling.
1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 viimase lõigu kohaselt rakendatakse punktis a osutatud positiivse korrigeerimise puhul ja punktis b osutatud negatiivse korrigeerimise puhul kohustuslikku heakskiidu taotlemise menetlust, mille tulemusel väljastatakse eelotsus.
The only exception to that condition is where the adjustment results from the application of the Convention on the elimination of double taxation in connection with the adjustment of transfers of profit between associated undertakings (hereinafter: ‘EU Arbitration Convention’) [15] or a Double Tax Treaty.
Ainukesed erandid sellest eeskirjast hõlmavad juhtusid, kus korrigeerimine toimub seotud äriühingute kasumi korrigeerimise topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni alusel („ELi vahekohtukonventsioon“) [15] või topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel.
The Law of 21 June 2004 also introduced an amendment to Article 235 2o WIB 92 to ensure that the transfer pricing rules established by Article 185(2) WIB 92 apply equally to Belgian permanent establishments of non-resident companies.
21. juuni 2004. aasta seadusega muudeti 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 235 lõiget 2, mille tulemusel laiendati 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 sätteid ka mitteresidendist ettevõtjate püsivatele tegevuskohtadele Belgias.
The Memorandum to the Law of 21 June 2004 and associated guidance
21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri ja selles toodud suunised
The Memorandum to the Law of 21 June 2004
21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri.
The Memorandum to the Law of 21 June 2004 (hereinafter: ‘the Memorandum’) provides guidance on the objective and application of Article 185(2) WIB 92 [16].
21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskirjas („seletuskiri“) on toodud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 eesmärki ja kohaldamist käsitlevad suunised [16].
According to the Memorandum, Article 185(2) WIB 92 ‘is based on Article 9 of the OECD Model Tax Convention on Income and Capital’ [17].
Seletuskirjas on märgitud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 „põhineb OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 tekstil“ [17].
The Memorandum further explains that ‘[t]he proposed provision aligns Belgian legislation to the internationally accepted norm.’ [18].
Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et „ettepanekus toodud säte võimaldab Belgia õigussüsteemi kohandada rahvusvaheliselt kohaldatava standardiga“ [18].
It points at the strong link between accountancy law and tax law, as a result of which a deviation from accountancy law for tax law purposes requires an explicit legal basis.
Seletuskirjas on rõhutatud raamatupidamisõiguse ja maksuõiguse väga tugevat seost, mille tulemusena raamatupidamisõiguse alusel maksualastel põhjustel tehtav erand eeldab sõnaselgelt väljendatud õigusliku aluse väljatoomist.
The codification of the arm's length principle in the Belgian income tax code was therefore considered necessary to enable transfer pricing adjustments required under internationally agreed norms but deviating from accountancy law.
Seetõttu peeti vajalikuks kodifitseerida turuväärtuse põhimõte Belgia tulumaksuseadustikus, et võimaldada siirdehindade korrigeerimist, mille kohaldamine on nõutav rahvusvahelisel tasemel kokkulepitud standardite kohaselt, kuid mis moodustavad erandi raamatupidamisõiguse seisukohalt.
As regards the downward adjustment provided for by Article 185(2)(b) WIB 92, the Memorandum explains that that provision seeks to avoid or undo a (potential) problem of double taxation.
1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b nimetatud negatiivse korrigeerimise kohta on seletuskirjas öeldud, et selle sätte eesmärk on „vältida (võimalikku) topeltmaksustamist või lõpetada selle kohaldamine“.
It further explains that that adjustment shall only apply to the extent that the Ruling Commission considers both the principle and the amount of the primary adjustment justified.
Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et selline korrigeerimine toimub üksnes juhul, kui eelotsuste talitus loeb esmase korrigeerimise põhimõtte ja ulatuse põhjendatuks.
The Memorandum also contains guidance on what is considered a multinational group of associated companies and on the task of the Ruling Commission.
Seletuskiri hõlmab ühtlasi suuniseid selle kohta, mida tuleb mõista seotud äriühingute hargmaise kontserni all ning mida on vaja teada eelotsuste talituse ülesannete kohta.
In particular, the Memorandum explains that the Ruling Commission shall agree on a methodology which is used, establish functions performed, assets used and risks assumed which are instrumental in determining the tax base.
Eeskätt on märgitud, et eelotsuste talitus peab tegema otsuse maksubaasi väljaselgitamisel rakendatava metoodika, täidetavate ülesannete, võetud riskide ja kasutatud varade kohta.
The administrative Circular of 4 July 2006
4. juuli 2006. aasta haldusringkiri
On 4 July 2006, an administrative Circular was published containing guidance on the application of Article 185(2) WIB 92 (hereinafter: ‘the Circular’), both as regards the upward and the downward transfer pricing adjustment [19].
4. juulil 2006 avaldati haldusringkiri, mis hõlmas suuniseid 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 kohaldamiseks siirdehindade positiivsel ja negatiivsel korrigeerimisel [19].
The Circular confirms the definitions laid down in the Memorandum of group entities that are part of a multinational group and of cross-border transactions covered by Article 185(2) WIB 92.
Ringkirjas on kinnitatud seletuskirjas määratletud mõisteid, mis hõlmavad 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 osutatud hargmaisesse kontserni kuuluvaid üksusi ja piiriüleseid tehinguid.
The Circular further explains the role, responsibilities and competence of the Ruling Commission.
Ringkirjas on samuti kirjeldatud eelotsuste talituse rolli, vastutusala ning pädevust.
The Circular refers to the compulsory intervention of the Ruling Commission for downward adjustments and its autonomy to set conditions on a case-by-case basis, which should contribute to efficiency and certainty for taxpayers improving the Belgian investment climate.
Ringkirjas osutatakse eelotsuste talituse sekkumise kohustuslikkusele negatiivse korrigeerimise puhul ning ameti sõltumatusele tingimuste kindlaksmääramisel igal üksikjuhul eraldi, mille eesmärk on tagada maksukohustuslaste jaoks tõhusus ja kindlustunne ning parandada Belgia investeerimiskeskkonda.
The Circular confirms that, for the purpose of the calculation of the tax base, an appropriate downward adjustment of profit according to Article 185(2)(b) WIB 92 will take place by way of a so-called ‘increase of the initial situation of the reserves’ in the company's tax return (Form 275.1) [20].
Ringkirjas kinnitatakse, et maksubaasi arvutamisel tehakse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 alusel negatiivne korrigeerimine ettevõtte maksudeklaratsioonis (vorm 275.1) [20] kajastatud „reservi algjäägi suurendamise“ teel.
Concerning the notion ‘appropriate’ used in Article 185(2)(b) WIB 92 in relation to the downward adjustment, the Circular notes that there will be no corresponding downward adjustment [21] in cases where the primary upward adjustment in another tax jurisdiction is exaggerated.
1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b negatiivse korrigeerimisega seoses kasutatud mõiste „asjakohane“ kohta on ringkirjas märgitud, et vastavat negatiivset vastukorrigeerimist ei tehta, [21] kui mõne teise õigussüsteemi raames tehtud esmane positiivne korrigeerimine on ülemäärane.
The Circular also sets out how the transfer pricing adjustments are to be recorded in the tax accounts of the Belgian company concerned.
Ringkirjas kirjeldatakse ühtlasi seda, kuidas tuleb registreerida siirdehindade korrigeerimised asjaomase Belgia äriühingu maksuaruannetes.
Finally, the Circular recalls that Article 185(2) WIB 92 applies as of 19 July 2004.
Lõpuks on ringkirjas meenutatud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõiget 2 kohaldatakse alates 19. juulist 2004.
Replies given by the Minister of Finance to parliamentary questions on the Excess Profit exemption
Rahandusministri vastused parlamendi esitatud küsimustele ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohta
In reply to a parliamentary question in 2005 [22], the then Minister of Finance confirmed that the profit actually recorded by a Belgian group entity that exceeds an arm's length profit should remain untaxed in Belgium and that it is not the task of the Belgian tax authorities to determine which other foreign group entities should include that excess profit in their tax base instead.
Vastuseks parlamendi 2005. aastal esitatud küsimusele [22] kinnitas tolleaegne rahandusminister, et kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasum, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, ei peaks olema Belgias maksustatud, ning et Belgia maksuameti ülesanne ei ole kindlaks määrata, millised on teised kontserni kuuluvad välismaised üksused, kes peavad selle ülemäärase kasumi lisama oma maksubaasile.
A parliamentary question in 2007 concerning rulings and international tax avoidance [23] points to the relationship between letters a) and b) of Article 185(2) WIB 92, on the one hand, and the corresponding paragraphs 1 and 2 of Article 9 of the OECD Model Tax Convention on Income and Capital, on the other.
2007. aastal parlamendis esitatud küsimuses, mis hõlmab eelotsuseid ja rahvusvahelist maksude vältimist, [23] osutatakse seosele ühelt poolt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktide a ja b ning teiselt poolt OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 vastavate punktide 1 ja 2 vahel.
The Member of Parliament that had submitted the question noted that most Double Tax Treaties concluded by Belgium include only a provision on upward transfer pricing adjustments.
Küsimuse esitanud parlamendiliige juhtis tähelepanu asjaolule, et suurem osa Belgia sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepinguid hõlmavad üksnes siirdehindade positiivset korrigeerimist hõlmavaid sätteid.
In the treaties that do contain a provision on downward transfer pricing adjustments, the downward adjustment by Belgium is always a reaction to an upward adjustment by the other contracting State.
Kokkulepetes, mis hõlmavad siirdehindade negatiivset korrigeerimist, nähakse Belgia ametiasutuste tehtavat negatiivset korrigeerimist üksnes reaktsioonina kokkuleppe sõlminud teise riigi tehtavale positiivsele korrigeerimisele.
The Member of Parliament further noted that few taxpayers will apply for an advance ruling concerning an upward transfer pricing adjustment, even though the requirement also legally applies to those adjustments.
Parlamendi liige juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et vaid vähesed maksukohustuslased soovivad saada eelotsust siirdehindade positiivse korrigeerimise kohta, kuigi õiguslikult kohaldatakse sellist kohustust ka selliste korrigeerimiste puhul.
Finally, the Member of Parliament asked whether Belgium would make a unilateral downward adjustment conditional upon the foreign country concerned aligning its primary adjustment or being informed on the Belgian downward adjustment.
Lõpuks küsis parlamendiliige, kas Belgia teeks ühepoolse negatiivse korrigeerimise juhul, kui asjaomane välisriik ühtlustab oma esmase korrigeerimise või kui talle teatatakse Belgia tehtud negatiivsest korrigeerimisest.
The then Minister of Finance replied that, indeed, only requests for a downward adjustment had thus far been received.
Tolleaegne rahandusminister vastas, et sel etapil on tõepoolest esitatud üksnes negatiivse korrigeerimise taotlusi.
Moreover, the Minister stated that it is not for Belgium to specify to which country excess profit ought to be attributed and that it is therefore not possible to determine with which country the information on a Belgian downward adjustment should be exchanged.
Lisaks sellele kinnitas minister, et Belgia ülesanne ei ole täpsustada riiki, kellega seostada ülemäärane kasum ning et seega ei ole võimalik kindlaks määrata riiki, kellega tuleks vahetada teavet Belgia tehtava negatiivse korrigeerimise kohta.
In January 2015, following press publications on the so-called ‘LuxLeaks’ affair, several parliamentary questions were again addressed to the Minister of Finance on the (lack of) information exchange between tax administrations, the promotion of the Excess Profit exemption under the slogan ‘Only in Belgium’ and the opportunities for multinationals offered by Belgium to reduce their corporate tax bill via tax rulings [24].
2015. aasta jaanuaris, pärast seda, kui ajakirjanduses ilmus mitmeid artikleid „LuxLeaks“ juhtumi kohta, esitati parlamendis rahandusministrile taas mitmeid küsimusi seoses teabevahetusega või selle puudumisega maksuametite vahel, ülemäärase kasumi maksuvabastussüsteemi tutvustamise kohta tunnuslause „Only in Belgium“ all ning hargmaistele kontsernidele pakutava võimaluse kohta vähendada äriühingu tulumaksu summat eelotsuste abil [24].
The Minister of Finance recalled that in the rulings concerning the Excess Profit exemption the Ruling Commission merely applies the arm's length principle and confirmed the reply given by the Minister of Finance in 2007 as regards exchanges of information.
Rahandusminister meenutas, et ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud eelotsuste puhul piirdus eelotsuste talitus turuväärtuse põhimõtte kohaldamisega ning kinnitas rahandusministri 2007. aastal antud vastust teabevahetuse kohta.
The Law of 24 December 2002 introducing an advance tax ruling system
24. detsembri 2002. aasta seadus eelotsuste süsteemi kehtestamise kohta
The Law of 24 December 2002 allows the Ministry of Finance to take a position by way of a tax ruling on all requests relevant to the implementation of tax law provisions [25].
24. detsembri 2002. aasta seadus võimaldab rahandusministril teha eelotsuse abil otsuse kõikide maksuõiguse sätete rakendamise kohta [25].