natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Source: Data provided by the applicant and Eurostat.
Liidu kogutarbimine
RIP
Indeks
Total Union consumption
Seega püsis liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena.
In 2012 and 2013 the consumption increased slightly by 3 % and 4 % respectively compared to the level in 2011 reaching 59916 tonnes in 2012 and 60503 tonnes in 2013.
Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
In the RIP it decreased to a slightly higher level than in 2011, i.e. to 58113 tonnes.
Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel.
Overall Union consumption remained thus stable over the period considered.
Allpool esitatud tabeli kohaselt hõlmab Hiinast pärit impordi kogumaht Hiinast pärit toruliitmike importi ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmike importi, võttes arvesse meetmete laiendamist nendest riikidest saadetud impordi suhtes, nagu viidati põhjenduses 2.
Imports from the country concerned
Import Hiinast liitu muutus järgmiselt.
Volume and market share of the imports from the country concerned
Tabel 2
The Commission established the volume of imports on the basis of Eurostat.
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
The total volume of imports from China as shown in the table below includes imports of TPFs originating in China and TPFs consigned from Taiwan, Indonesia, Sri Lanka and the Philippines, in view of the extension of the measures to imports consigned from these countries as referred to in recital 2.
Allikas: Eurostati andmed.
Imports to the Union from China developed as follows:
Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikud
Table 2
Hiinast pärit impordi kogumaht
Source: Eurostat.
Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi kogumaht järjepidevalt ning peaaegu kahekordistus, suurenedes 4790 tonnilt 2011. aastal 9435 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
TPF originating in China
Samas suunas kulges ka Hiina turuosa, kasvades vaatlusalusel perioodil 8 %-lt 2011. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
TPF consigned from Taiwan, Indonesia, Sri Lanka and the Philippines
Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine
Total volume of imports from China
Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel.
Market share
Allpool tabelis esitatud keskmine impordihind hõlmab põhjenduses 64 osutatud põhjustel Hiinast pärit toruliitmikke ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikke.
During the period considered the total volume of imports from China increased continuously and almost doubled from 4790 tonnes in 2011 to 9435 tonnes in the RIP.
Seda silmas pidades muutus asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind järgmiselt.
The Chinese market share followed the same trend and doubled in the period considered from 8 % in 2011 to 16 % in the RIP.
Tabel 3
Prices of the imports from the country concerned and price undercutting
Impordihinnad (eurodes tonni kohta)
The Commission established the prices of imports on the basis of Eurostat.
Hiina keskmine
The average import price as shown in the table below includes TPFs originating in China and TPFs consigned from Taiwan, Indonesia, Sri Lanka and the Philippines for the same reasons set out in recital 64.
Vaatlusalusel perioodil iseloomustasid keskmist impordihinda märkimisväärsed kõikumised.
On this basis, the average price of imports into the Union from the country concerned developed as follows.
Üldiselt võib täheldada, et impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %.
Table 3
Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine vaatlusalusel perioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toruliitmikke sõltumatutele klientidele liidu turul (korrigeerituna tehasest hankimise tasandile), ja keskmist hinda, millega asjaomasest riigist pärit toruliitmikke imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal Eurostati andmetest lähtudes ja korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra).
Import prices (EUR/ton)
Nagu osutati põhjenduses 49, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks määrata Hiinast eksporditud tooteliike.
During the period considered the average import price was subject to considerable fluctuations.
Hinnavõrdlus tehti samal kaubandustasandil toimunud tehingute alusel, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused.
First, the price went up by 17 % from 1534 EUR/ton in 2011 to 1801 EUR/ton in 2012.
Võrdluse tulemus väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil.
Import price decreased in 2013 to 1511 EUR/ton and to 1388 EUR/ton in the RIP.
Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 20,5 %.
Overall, the import price decreased by 10 % during the period considered.
Import kolmandatest riikidest
The Commission determined the price undercutting during the investigation period by comparing the weighted average sales price of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level and the average price of the imports from the country concerned to the first independent customer on the Union market, established on a cost, insurance, freight (CIF) basis on the basis of Eurostat, with appropriate adjustments for customs duties and post-importation costs.
Alljärgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
As mentioned in recital 49, given the lack of cooperation from the Chinese exporting producers, the product types exported from China could not be determined.
Tabel 4
Therefore, a comparison on a per-type basis was not possible.
Maht tonnides
The price comparison was made for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary, and after deduction of rebates and discounts.
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
The result of the comparison was expressed as a percentage of the sampled Union producers' turnover during the investigation period.
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas umbes 9078 tonnilt 2011. aastal umbes 11556 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 27 % võrra.
It showed a weighted average undercutting margin of 20,5 %.
Kasvu võis täheldada peamiselt ajavahemikul 2011–2012, kusjuures hiljem püsisid impordimahud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni võrdlemisi stabiilsena.
The following table shows the development of imports to the Union from other third countries during the period considered in terms of volume and market share as well as the average price of these imports.
Keskmiselt olid asjaomased hinnad madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.
Table 4
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärines kõnealune import peamiselt Vietnamist, Kambodžast, Taist ja Iisraelist.
Third country imports
Import nendest riikidest muutus järgmiselt.
Volume in tonnes
Tabel 5
Average price (EUR/ton)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
This increase occurred mainly between 2011 and 2012, whereas import volumes remained afterwards relatively stable until the end of the RIP.
Kambodža
Such increase is reflected in the market share of these imports which grew from 16 % in 2011 to 19 % in 2012 and remained then relatively stable with only a slight increase to 20 % in the RIP.
Tai
The average import price went down by 5 % in 2012 and then increased by 5 % in 2013.
Iisrael
In the RIP it went down again by 6 %.
Vietnamist pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil kahekordistus, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 2562 tonni.
On average these prices were lower than the prices of the Union industry.
Taist pärit import vähenes alates 2011. aastast märkimisväärselt (47 % võrra), moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1357 tonni.
In the RIP the imports came mainly from Vietnam, Cambodia, Thailand, and Israel.
Kambodžast ja Iisraelist pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid nende riikide näitajad vastavalt 1368 tonni ja 973 tonni.
Table 5
Üldised märkused
Import volume (tonnes) from main other third countries
Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhindadega impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
Volume of imports per country
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.
Vietnam
Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon läbivaatamistaotluses sisalduvate andmete alusel, mis on seotud kõigi teadaolevate liidu tootjatega.
Cambodia
Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule, ning valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud andmete alusel.
Thailand
Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.
Israel
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine.
Imports from Vietnam doubled in the period considered reaching about 2562 tonnes in the RIP.
Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
Imports from Thailand decreased significantly (by 47 %) since 2011 reaching in the RIP the level of 1357 tonnes.
Mikromajanduslike näitajatega seotud arvandmed põhinevad ainult valimisse kaasatud äriühingutelt või äriühingute rühmadelt saadud kontrollitud andmetel.
Finally, imports from Cambodia and Israel grew significantly in the period considered to the level of 1368 tonnes and 973 tonnes, respectively, in the RIP.
Makromajanduslikud näitajad
General remarks
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
Tabel 6
For the injury analysis, the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators.
Allikas: taotlus.
The Commission evaluated the macroeconomic indicators on the basis of data contained in the request for review; the data relate to all known Union producers.
Tootmismaht (tonnides)
The Commission evaluated the microeconomic indicators on the basis of data contained in the questionnaire replies from the sampled Union producers and the data related to the sampled Union producers.
Tootmisvõimsus (tonnides)
Both sets of data have been found to be representative of the economic situation of the Union industry.
Tootmisvõimsuse rakendamine
The macroeconomic indicators are: production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, growth, employment, productivity, magnitude of the dumping margin, and recovery from past dumping.
Tootmismaht oli ajavahemikul 2011–2013 võrdlemisi stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see 10 %, st tasemele 48868 tonni.
The microeconomic indicators are: average unit prices, unit cost, labour costs, inventories, profitability, cash flow, investments, return on investments, and ability to raise capital.
Liidu tootjate tootmisvõimsus vähenes 2011. aastal 11 % võrra ning püsis alates 2012. aastast tasemel 164220 tonni.
Figures relating to the microeconomic indicators are based on verified data from the sampled companies or groups of companies only.
Eespool tabelis esitatud andmed tootmisvõimsuse kohta põhinesid kooskõlas asjaomase tootmisharu standardtavade ja põhjenduses 4 osutatud eelmises menetluses kasutatud meetodiga teoreetilisel maksimumvõimsusel, mis lähtub eeldusest, et tootmisharu töökorralduses on päevas kolm vahetust, nädalas kuus tööpäeva ja aastas 48 töönädalat.
Macroeconomic indicators
Tegelikkuses hõlmab see vaid kaht vahetust päevas, viit tööpäeva nädalas ja 48 töönädalat aastas.
Production, production capacity and capacity utilisation
Asjaomased tootmisvõimsuse andmed ei pruugi seega korrektselt kajastada tegelikku võimsust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Tootmisvõimsuse rakendamine püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalal tasemel – 29 %.
Table 6
Nagu selgitati põhjenduses 81, tuleneb tootmisvõimsuse rakendamise madal määr osalt koguvõimsuse arvutamise meetodist.
Source: Request.
Müügimaht ja turuosa
Production volume (tonnes)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Capacity utilisation
Müügimaht liidu turul (tonnides)
The production volume remained relatively stable between 2011 and 2013 but decreased in the RIP by 10 % to the level of 48868 tonnes.
Liidu tootmisharu müügimahu vähenemine kajastus ka selle turuosas, mis kahanes vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti, st 76 %-lt 2011. aastal 64 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
The production capacity of the Union producers remained at the level of 164220 tonnes since 2012 after a capacity reduction of 11 % in 2011.
Tööhõive ja tootlikkus
However, in reality, the industry is only operating on the basis of 2 shifts/day, 5 days/week, 48 weeks/year.
Tabel 8
The reported capacity does therefore not necessarily reflect accurately the actual capacity during the RIP.
Töötajate arv
The capacity utilisation during the RIP stayed at a low level of 29 %.
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
The capacity utilisation increased during the period considered to reach the level of 33 % in 2012 and 2013.
Töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt 14 % võrra – kui 2011. aastal oli töötajate arv 1092, siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 947.
This reflects a slight increase in the production volume in these years.
Mikromajanduslikud näitajad
Sales volume and market share
Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Tabel 9
Table 7
Müügihind liidus ja ühikuhind
Sales volume on the Union market (tonnes)
Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.
The sales volumes on the Union market decreased by 8 % in 2012 compared to the volumes sold in 2011.
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)
They only slightly increased in 2013 and dropped again in the RIP to the level of 37121 tonnes, i.e. overall sales volume decreased by 16 % when compared to 2011.
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
The decline in sales of the Union industry was reflected in their market share, which declined by 12 percentage points in the period considered, i.e. from 76 % in 2011 to 64 % in the RIP.
Müügihind liidus püsis võrdlemisi stabiilsena ja kõikus vaid vähesel määral.
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Vaatlusalusel perioodil tõusid hinnad kokku 4 % võrra.
Table 8
Ühiku tootmiskulu kulges samas suunas, st 2012. aastal see esmalt suurenes, 2013. aastal vähenes ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes taas.
Number of employees
Need kõikumised olid aga väikesed ning jäid vahemikku 1–2 %.
Productivity (unit/employee)
Üldiselt suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 1 % võrra.
During the period considered the number of employees progressively decreased by 14 % from 1092 employees in 2011 to 947 employees in the RIP.
Seetõttu tähendanuks veidi suurem müügihinna tõus vaatlusalusel perioodil liidu tootjatele kasumlikkuse paranemist, kuid nagu on näidatud põhjenduses 94, oli kasumlikkus vaatlusalusel perioodil sellegipoolest negatiivne.
As the production remained at the same level in 2012 and 2013, the productivity of the Union producers' workforce measured as output (tonnes) per person employed per year, rose by respectively 12 % and 16 % in these years compared to 2011.
Tööjõukulud
In the RIP the productivity decreased as a result of the decline in production but it exceeded the level of 2011 by 6 %.
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Microeconomic indicators
Tabel 10
Prices and factors affecting prices
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
The weighted average unit sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Pidades silmas keskmist tööjõukulu töötaja kohta, võib vaatlusalusel perioodil täheldada teatavat kasvu.
Table 9
Varud
Sales prices in the Union and unit cost
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Source: Verified data of the sampled companies.
Tabel 11
Average unit selling price in the Union on the total market (EUR/tonnes)
Lõppvarud (tonnides)
Unit cost of production (EUR/ton)
Lõppvarud protsendina toodangust
The sales prices in the Union remained relatively stable and showed only minor fluctuations.
Lõppvarud 2012. aastal teataval määral suurenesid, kuid alates 2012. aastast kuni 2013. aastani vähenesid 1 % võrra ja alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 16 % võrra.
Thus they increased in 2012 by 5 %, decreased in 2013 by 4 % and increased again in the RIP by 3 %.
Üldisel tasandil võib täheldada, et varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %.
In the period considered prices increased overall by 4 %.
Võrreldes tootmismahuga vähenesid lõppvarud ajavahemikul 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ühe protsendipunkti võrra.
The unit cost of production followed the same trend, i.e. it first increased in 2012, then decreased in 2013 and increased again in the RIP.
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Overall, the unit cost of production increased by 1 % during the period considered.
Tabel 12
Labour costs
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)
The average labour costs of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Rahavoog (eurodes)
Average labour costs per employee (EUR)
Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote liidu sõltumatutele klientidele müümise eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.
The average labour costs per employee had a slightly increasing trend in the period considered.
Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahjumit.
Between 2011 and the RIP the average labour costs per employee increased by 4 % to EUR 55715.
2011. aastal oli tootmisharu kahjum – 11,2 %, mis 2012. aastal kahanes tasemele – 5,5 %, kuid tõusis 2013. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt tasemele – 8,3 % ja – 9,1 %.
The reduction of the personnel by 14 % in the period considered did not bring immediate economies to the companies due to charges resulting from the termination of the contracts.
Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada.
Inventories
Rahavoog oli vaatlusalusel perioodil vaatamata teatavale paranemisele (eeskätt 2012. aastal) negatiivne.
Stock levels of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Investeeringud suurenesid ja nende eesmärk oli parandada tootmisprotsessi turvalisust, vähendada energiatarbimist ja suurendada toruliitmike konkurentsivõimet ja kvaliteeti.
Table 11
2012. ja 2013. aastal investeeringud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid.
Closing stocks (tonnes)
Võrreldes 2011. aasta tasemega suurenesid investeeringud 2012. aastal 30 %, 2013. aastal 82 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 41 % võrra.
Closing stocks as a percentage of production
Sellegipoolest ei toonud investeeringute suurendamine kaasa positiivset investeeringutasuvust, mida väljendatakse kasumi protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest.
The closing stock first slightly increased in 2012 and then decreased again, from 2012 to 2013 by 1 % and from 2013 to the RIP by 16 %.
Investeeringutasuvus jäi vahemikku – 21,4 % (2011. aastal) ja – 15,3 % (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).
Overall, the stocks decreased by 14 % during the period considered.
Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
Compared to the level of production, the closing stock decreased by 1 percentage point between 2011 and the RIP.
Uurimise käigus kindlaks määratud dumpingumarginaal ületab oluliselt miinimumtaset.
Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
Mõju, mida tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk liidu tootmisharule avaldab, on asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu arvesse võttes märkimisväärne.
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Liidu tootmisharu taastus vaatlusalusel perioodil endiselt mõjust, mida põhjustas Venemaalt, Türgist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordiga seotud kahjustav dumping.
Table 12
Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
Profitability, cash flow, investments and return on investments
Peaaegu kõiki peamisi kahjunäitajaid iseloomustas negatiivne suundumus.
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 11 %.
Cash flow (EUR)
Tootmisharu kandis kogu vaatlusalusel perioodil olulist kahjumit.
Investments (EUR)
Kuigi võis täheldada teatavat paranemist, moodustas liidu tootmisharu kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 9,1 %.
Return on investments
Peale selle oli liidu tootmisharul vaatlusalusel perioodil järjepidevalt negatiivne rahavoog ning tööhõive vähenes umbes 11 %.
The Commission established the profitability of the sampled Union producers by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales.
Müük vähenes 16 % ning liidu tootjate turuosa 12 protsendipunkti.
During the period considered the Union industry suffered significant losses.
Varude näitajad vaatlusalusel perioodil teataval määral paranesid, arvestades seda, et varud vähenesid 14 %, ning investeeringud suurenesid 41 %.
In 2011 the industry registered a loss of – 11,2 %, which decreased to – 5,5 % in 2012 to increase again in 2013 and in the RIP to – 8,3 % and – 9,1 %, respectively.
Investeeringuid oli aga vaja muu hulgas selleks, et liidu tootjatel oleks võimalik turul konkureerida.
The net cash flow is the ability of the Union producers to self-finance their activities.
Selline suurenemine üksinda ei välista siiski kahjustava mõju olemasolu ning seda tuleks vaadelda pigem liidu tootmisharu käimasoleva ümberkorraldamise osana.
The cash flow remained negative in the period considered despite an improvement, in particular in 2012.
Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
The investments followed an increasing trend and were related to improve security of the production process, lower the energy consumption and increase the competitiveness and quality of TPFs.
KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
Investments increased in 2012 and again in 2013 but decreased in the RIP.
Eeldatava impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
Compared to 2011 the investments increased by 30 % in 2012, by 82 % in 2013 and by 41 % in the RIP.
Põhjenduses 57 järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamine tähendaks suure tõenäosusega seda, et dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist jätkuks.