natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
Lisaks kasutavad liikmesriigid sageli ka muid parameetreid, nt hoone välispiirde komponentide soojusjuhtivus (U-väärtus), kütmiseks ja jahutamiseks kuluv neto- ja lõppenergia ning CO2 heitkogused.
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
Umbes 60 % liikmesriikidest on sätestanud liginullenergiahoone määratluse üksikasjaliku kohaldamise õigusaktis (näiteks ehitusalased õigusaktid ja energiavaldkonna seadused).
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
Liginullenergiahoone määratluse detailne praktiline kohaldamine liikmesriigis peab hõlmama primaarenergiatarbimise arvnäitajat väljendatuna kWh/m2 aastas [20].
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
Liginullenergiahoonete arvu suurendamiseks tuleb üksikasjalik kohaldamine sätestada siseriiklikes ülevõtmismeetmetes või riiklikus tegevuskavas.
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
Uued hooned: liginullenergiahooneid käsitlevate eesmärkide ajakava
New buildings: timeline for NZEB targets
Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
„tagama, et:
‘…ensure that:
31. detsembriks 2020 on kõik uued hooned liginullenergiahooned ning
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
pärast 31. detsembrit 2018 on uusehitised, mida kasutavad ja omavad riigiasutused, liginullenergiahooned.“
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Siseriiklikud õigusaktid, millega võetakse üle artikli 9 lõike 1 nõuded, peavad sisaldama sätteid, meetmeid või poliitikasuundi selle tagamiseks, et 31. detsembriks 2020 oleks kõik uued hooned liginullenergiahooned.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Liikmesriigid peavad tagama, et artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud nõudeid täidetakse 31. detsembriks 2020 ja artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud nõudeid 31. detsembriks 2018.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
Kuigi need kuupäevad on alles ees, siis artikli 9 ülevõtmise tähtajaks oli 9. jaanuar 2013 [21].
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
Selleks kuupäevaks pidid kõik liginullenergiahooneid käsitlevad artikli 9 sätted olema siseriiklikes ülevõtmismeetmetes kajastatud.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Võttes arvesse, kui palju aega kulub hoone kavandamiseks, ehituslubade hankimiseks ja ehitamiseks, on selline pikaajaline eeltöö vajalik.
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Selliste eesmärkide olemasolu siseriiklikes õigusaktides muudab poliitilised eesmärgid läbipaistvaks ning uute hoonete energiatõhususe tulevased nõuded ettevõtjatele ja teistele sidusrühmadele nähtavamaks.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Lisaks kohustab artikli 9 lõige 1 liikmesriike tagama, et asjaomasteks kuupäevadeks on kõik uued hooned liginullenergiahooned.
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
Seega võiksid inimesed 2021. aastal uue maja või korteri ostmisel eeldada, et turg on arenenud kooskõlas nende eesmärkidega ja et hooned on liginullenergiahooned.
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
Ehitussektori kogemus näitab, et hoone ehitamise või valmimise ajakava ei pruugi alati paika pidada ja võib esineda viivitusi.
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
Liikmesriigid peaksid arvestama ehituslubade kehtivusaja, ehitustööde kestuse ja valmimise ning direktiivi artikli 9 lõikes 1 sätestatud eesmärkidega, et vältida olukorda, kus kohustust, mille kohaselt peavad 2021. aasta jaanuariks kõik uued hooned olema liginullenergiahooned, ei suudeta täita.
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
Poliitikasuunad ja meetmed liginullenergiahoonete edendamiseks
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
Artikli 9 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid koostama riiklikud kavad liginullenergiahoonete arvu suurendamiseks.
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
Artikli 9 lõike 3 kohaselt peab riiklik kava hõlmama vähemalt järgmist:
Policies and measures for the promotion of NZEB
„Riiklik kava sisaldab muu hulgas järgmisi elemente:
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
liikmesriigi liginullenergiahoonete määratluse detailne praktiline kohaldamine, mis kajastab riiklikke, piirkondlikke või kohalikke tingimusi ja mis sisaldab primaarenergiatarbimise arvnäitajat väljendatuna kWh/m2 aastas…;
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
vahe-eesmärgid uute hoonete energiatõhususe parandamiseks 2015. aastaks…;
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
teave poliitikate ja vastu võetud finants- või muude meetmete kohta […], sealhulgas üksikasjad, mis käsitlevad taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tarbimist uutes hoonetes ja oluliselt rekonstrueeritavates hoonetes seoses direktiivi 2009/28/EÜ artikli 13 lõikega 4 ja käesoleva direktiivi artiklitega 6 ja 7.“
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
Olemasolevate hoonete liginullenergiahooneteks ümberehitamise toetamine
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
Hoonete energiatõhususe direktiiv sisaldab ka kohustusi seoses olemasolevate hoonete ümberehitamisega liginullenergiahooneks, kuid selle jaoks ei ole sätestatud tähtaegu ega energiatõhususe miinimumnõuete kehtestamise kohustust.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõikega 2 on ette nähtud, et liikmesriigid „järgides avaliku sektori eeskuju töötavad välja poliitikasuunad ja võtavad meetmed, nagu näiteks eesmärgid stimuleerida renoveeritavate hoonete ümberehitamist liginullenergiahooneteks, ning annavad sellest komisjonile teada/…/riiklikes kavades.“
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Olemasolevate hoonete liginullenergiahooneteks ümberehitamise edendamine artikli 9 lõike 2 kohaselt peaks hõlmama rohkema energia saamist taastuvatest energiaallikatest (artikli 9 punkti 3 alapunkt c).
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Lisaks peavad liikmesriigid taastuvenergia direktiivi artikli 13 lõike 6 kohaselt soodustama oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest energiaallikatest.
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
Seega on artikli 9 lõike 2 eesmärk hoonete põhjalikum renoveerimine, kehtestades selleks riiklikud toetusmeetmed olemasolevate hoonete põhjalikumaks renoveerimiseks vastavalt liginullenergiahoone nõuete tasemele.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
Direktiivi artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustust täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL [22] (energiatõhususe direktiiv) artikli 4 kohased riiklikud pikaajalised ehitusstrateegiad, mis peaksid aitama suurendada renoveerimise määra hoonete renoveerimiseks vajalike rahaliste vahendite ja investeeringute mobiliseerimise abil.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
Pikaajalistes renoveerimisstrateegiates võetakse kokku energiatõhususe direktiivi ning hoonete energiatõhususe direktiivi asjakohased elemendid (vastavalt renoveerimise määr ja renoveerimise põhjalikkus).Hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud liginullenergiahoone raammääratluses ei tehta vahet uute ja olemasolevate hoonete vahel.
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
Selline eristamine võiks olla tarbijatele sama eksitav, kui uutele ja olemasolevatele hoonetele erineva tasemega energiamärgiste andmine.
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
Seepärast tähendab hoone ümberehitamine liginullenergiahooneks hoone renoveerimist ulatuses, mis võimaldab täita liginullenergiahoone suhtes kehtestatud energiatõhususe nõudeid.
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
See ei takista erinevate tähtaegade seadmist ja olemasolevate hoonete rahalist toetamist, pidades silmas asjaolu, et olemasolevate hoonete puhul on liginullenergiahoonele kehtestatud energiatõhususe nõuete kuluoptimaalseks saavutamiseks vaja rohkem aega.
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
LIIKMESRIIKIDE EDUSAMMUD LIGINULLENERGIAHOONE PÕHIMÕTETE RAKENDAMISEL
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
Liginullenergiahoone riiklike määratluste kohaldamine
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
Kuna liikmesriigid on kasutanud energiatõhususe arvutamiseks erinevaid meetodeid, ei ole arvulised näitajad liikmesriigiti võrreldavad [23].
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
Mõned liikmesriigid on laiendanud arvulise näitaja mõistet ja lisanud energiakasutusviisid, mille arvessevõtmine ei ole kohustuslik, nt seadmete energiakulu.
Applied national definitions of NZEB
On tõendeid, et valgustuse ja seadmete energiakulu arvessevõtmine võib pakkuda optimaalsemaid lahendusi, eeskätt elektritarbimise puhul [24].
Numerical indicators are not comparable across Member States because different energy performance calculation methodologies are used [23].
Seda silmas pidades saab olemasolevate tõendite [25] põhjal väita, et kui on kehtestatud arvuline näitaja, siis jäävad nõuded üsna laia vahemikku alates 0 kWh/m2 aastas kuni 270 kWh/m2 aastas (see hõlmab ka seadmete energiakasutust) ning kajastavad enamasti primaarenergiakasutust kWh/m2 aastas.
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Kõrgemad väärtused on kehtestatud enamasti haiglatele või muudele teatava otstarbega hoonetele, mis ei ole elumajad.
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
Elamute puhul on enamiku liikmesriikide eesmärk, et primaarenergia kasutus ei oleks üle 50 kWh/m2 aastas.
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
Maksimaalne primaarenergiakasutus jääb vahemikku 20 kWh/m2 aastas Taanis või 33 kWh/m2 aastas Horvaatias (rannikualad) ja 95 kWh/m2 aastas Lätis.
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
Mitme riigi (Belgia (Brüssel), Eesti, Prantsusmaa, Iirimaa, Slovakkia, Ühendkuningriik, Bulgaaria, Taani, Horvaatia (mandriosa), Malta, Sloveenia) eesmärk on 45 või 50 kWh/m2 aastas [26].
For residential buildings, most Member States aim to have a primary energy use not higher than 50 kWh/(m2.y).
Taastuvenergia osakaalu kajastatakse aruannetes küllaltki erinevalt: enamik riike esitasid kvalitatiivsed andmed ja vaid mõni üksik on kehtestanud konkreetse miinimumprotsendi.
The maximal primary energy use ranges between 20 kWh/(m2.y) in Denmark or 33 kWh/(m2.y) in Croatia (Littoral) and 95 kWh/(m2.y) in Latvia.
Ükski liikmesriik ei ole teatanud õiguskorrast, mille alusel nad võivad hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 6 kohaselt otsustada, et nad ei kohalda liginullenergiahooneid käsitlevaid nõudeid erilistel ja põhjendatavatel juhtudel, kus asjaomase hoone majandusliku olelusringi põhjal arvutatud tasuvusanalüüs on negatiivne.
Several countries (Belgium (Brussels), Estonia, France, Ireland, Slovakia, United Kingdom, Bulgaria, Denmark, Croatia (Continental), Malta, Slovenia) aim at 45 or 50 kWh/(m2.y) [26].
Olukorra hindamine 2014. aasta oktoobri seisuga [27] näitas, et liikmesriigid on teatanud paljudest riiklikes kavades ja energiatõhususe tegevuskavades sisalduvatest poliitikasuundadest ja meetmetest, millega toetatakse liginullenergiahooneid käsitlevate eesmärkide saavutamist.
As regards the share of renewable energy, the reporting is quite diverse, with only a few countries defining a specific minimum percentage and the majority making qualitative statements.
Siiski jääb sageli selgusetuks, mil määral on kõnealused meetmed suunatud konkreetselt liginullenergiahoonete edendamisele.
No Member State has yet reported any legislative regime for not applying the NZEB requirements in specific and justifiable cases where the cost benefit analysis over the economic life cycle of the building in question is negative, as permitted under Article 9(6) of the EPBD.
Võrreldes komisjoni 2013. aasta eduaruandes [28] kirjeldatud olukorraga on liikmesriikide teatatud poliitikasuundade ja meetmete arv suurenenud.
An assessment of the state of play as of October 2014 [27] showed that Member States reported a wide range of policies and measures in support of the NZEB objectives in their national plans and National Energy Efficiency Action Plans, although it is often not clear to what extent these measures specifically target NZEB.
Rohkem kui kaks kolmandikku liikmesriikidest on kehtestanud poliitikasuunad ja meetmed, mis käsitlevad teadlikkuse tõstmist ja haridust ning ehitusalaste õigusaktide ja energiamärgiste tõhustamist.
Compared to the situation reported in the 2013 Commission progress report [28], the number of policies and measures reported from the Member States has increased.
Muud liginullenergiahoonete edendamise vahendid on rahalised vahendid ja toetusmeetmed, sealhulgas nt stiimulipõhised meetmed, vähendatud intressimääraga laenud, maksusoodustused, soodustused eraisikutele, toetuskavad taastuvenergialahenduste paigaldamiseks, riskirühmadele mõeldud juhised ja rahastamine ning hüpoteeklaenude intressitoetused energiatõhusa kodu ostmisel.
More than two thirds of the Member States have in place polices and measures in the categories of awareness raising and education, strengthening building regulation and energy performance certificates.
Enamikku liikmesriikide teatatud poliitikasuundi ja meetmeid kohaldatakse ka riigi kasutuses ja omandis olevate hoonete suhtes.
Financial instruments and support measures, including e.g. incentive policies, loans with reduced interest rate, tax exemptions, energy bonuses for private individuals, grant schemes for installation of renewable energy, guidance and financing for at-risk populations and subsidised mortgage interest rates for energy efficient homes, are another focus to promote NZEB.
Riigi kasutuses ja omandis olevate hoonete suhtes võetud meetmete ulatus on liikmesriikides väga erinev.
Most of the policies and measures reported by the Member States also apply to public buildings.
Kui mõnes liikmesriigis kohaldatakse neid meetmeid üksnes keskvalitsuse hoonetele, siis mujal liikmesriikides kõigile avalikus omanduses olevatele hoonetele või kõigile üldkasutatavatele hoonetele.
The scope of measures for public buildings varies substantially between Member States ranging from central government buildings only to all publicly-owned buildings or all buildings used for public purposes.
Mõnes liikmesriigis on riigi kasutuses ja omandis olevate hoonete suhtes võetud erimeetmeid.
Some Member States also have specific measures for public buildings.
Need on peamiselt järelevalvekampaaniad (nt „NRClick“ on energiaarvestussüsteem Belgia erinevate kommuunide energiakasutuse võrdlemiseks) ja näidisprojektid (nt föderaalse keskkonnaameti (Umweltbundesamt) nullenergiahoone Saksamaal).
These are mainly monitoring campaigns (e.g.
2015. aastal koostati kogu ELi hõlmav ülevaade liginullenergiahooneid käsitlevate riiklike kavade kohta [29].
‘NRClick’ is an energy accounting system for the comparison of different municipalities in Belgium) and demonstration projects (e.g. in Germany the Zero-energy building for the Federal Environmental Agency (Umweltbundesamt)).
See hiljutine analüüs kinnitab nii liginullenergiahoonete edendamise riiklike meetmete kvantiteedi kui ka kvaliteedi paranemist, sealhulgas seoses liginullenergiahoone määratluse üksikasjaliku kohaldamise, 2015. aasta vahe-eesmärkide ning finants- ja muude poliitikavaldkondadega.
An EU wide overview of the status of national plans for NZEB was prepared in 2015 [29].
Käesolevas aruandes on välja toodud mitu eeskujulikku või uuenduslikku poliitikaraamistikku.
This recent analysis confirms sustained progress, both in the quantity and in the quality of national measures for the promotion of NZEB, including the detailed application of the definition, intermediate targets by 2015 and financial and other policies.
Mõned liikmesriigid on hinnanud liginullenergiahoone põhimõtete rakendamisest saadavat kasu.
This report identifies several exemplary or front-runner policy frameworks.
Luuakse uusi täistööajaga töökohti: Bulgaarias vahemikus 649–1180, Poolas 4100–6200, Rumeenias 1390–2203.
New full time jobs will be created: between 649 and 1180 in Bulgaria, between 4100 and 6200 in Poland, between 1390 and 2203 in Romania.
2015. aastal on minimaalsed primaarenergianõuded vahemikus 70 kWh/m2 aastas (Bulgaaria ja Poola) ja 100 kWh/m2 aastas (Rumeenia), kuid 2020. aastal hakkavad need olema vahemikus 30–50 kWh/m2 aastas.
Bulgaria expects additional investments between EUR 38 and 69 million, Poland between EUR 240 and 365 million, and Romania between EUR 82 and 130 million.
Hiljutistest uuringutest ilmneb, et energia kokkuhoidmine 80 % ja rohkem on Euroopa uutes liginullenergiahoonetes majanduslikult teostatav, kuigi selle saavutamiseks valitud meetmed on vastavalt kliimatingimustele väga erinevad.
Minimum primary energy requirements are foreseen between 70 kWh/m2/y (Bulgaria and Poland) and 100 kWh/m2/y (Romania) in 2015, but they will become between 30 kWh/m2/y and 50 kWh/m2/y in 2020.
Tulemused näitavad, kuidas laiem lähenemisviis koos taastuvaid energiaallikaid puudutavate meetmetega on erinevate kuludega võimalik kogu ELis [30].
The percentage of renewable energy will pass from 20 % in 2015 to 40 % in 2020.
SOOVITUSED
Results show how a broad approach to efficiency combined with renewable measures is feasible across the EU, at different costs [30].
On vaja arvestada kliimatingimuste mõju kütte- ja jahutusvajadusele ning energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete kulutõhususele.
RECOMMENDATIONS
Siiski annavad hoonete energiatõhususe direktiivis kasutusele võetud terminid „nullilähedane“ või „väga väike nõutava energia kogus“ aimu sellest, millised on liikmesriikide kaalutlusõiguse piirid.
Application of the NZEB definition in practice: when is the ambition of a NZEB level of energy performance too low?
Liginullenergiahoone määratlustega peaks püüdlema peaaegu tasakaalus energiabilansi poole.
This section provides the general principles and factors that Member States are advised to take into account in developing the NZEB definition to be applied at national level, in line with the EPBD.
Uute hoonete suhtes kehtestatav liginullenergiahoone nõuete tase ei tohi olla allpool (vähem ranged) 2021. aasta kuluoptimaalset taset, mis arvutatakse vastavalt direktiivi artiklile 5.
There cannot be a single level of ambition for NZEB across the EU.
Kuluoptimaalne tase on liginullenergiahoone energiatõhususe nõuete minimaalne tase.
Flexibility is needed to account for the impact of climatic conditions on heating and cooling needs and on the cost-effectiveness of packages of energy efficiency and renewable energy sources measures.
Uute hoonete energiatõhususe tase määratakse riigi tasandil kindlaks parima turul kättesaadava ja kasutusele võetud tehnoloogia, finantsaspektide ning õiguslike ja poliitiliste kaalutluste põhjal.
Nevertheless, the terms ‘nearly zero’ or ‘very low amount’ of energy introduced by the EPBD provide indications as to the extent and limits of Member States' discretion.
Liginullenergiahoone primaarenergiakasutuse näitajate jaoks arvuliste võrdlusaluste kehtestamisest on kõige rohkem kasu siis, kui väärtused, mida võrdlusalustega võrreldakse, on saadud läbipaistvate arvutusmeetodite abil.
NZEB definitions should aim at a nearly equalised energy balance.
Praegu on valmimisel standardid, [31] mis võimaldavad riiklikke ja piirkondlikke arvutusmeetodeid läbipaistvalt võrrelda.
The NZEB level for new buildings cannot be below (less stringent) than the 2021 cost-optimal level that will be calculated in accordance with Article 5 of the Directive.
Neid kaalutlusi silmas pidades kajastavad võrdlusalused tavaliselt energiavajadust.