natgillin/translations-raw huggingface dataset:
where the aerosol dispenser is a consumer product, the precautionary statement P102 provided for in Part 1, Table 6.1 of Annex IV to Regulation (EC) No 1272/2008;
kui aerosoolimahuti on tarbijale ettenähtud toode, hoiatuslause P102, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 IV lisa 1. osa tabelis 6.1;
any additional operating precautions which alert consumers to the specific dangers of the product; if the aerosol dispenser is accompanied by separate instructions for use, the latter must also reflect such operating precautions.’
kõik täiendavad ettevaatusabinõud, mis hoiatavad tarbijat toote konkreetsete ohtude eest; kui aerosoolimahutile on eraldi lisatud kasutusjuhised, peavad ka need sisaldama kõnealuseid ettevaatusabinõusid.“
Point 3.1.2 is replaced by the following:
Punkt 3.1.2 asendatakse järgmisega:
The pressure at 50 °C in the aerosol dispenser must not exceed the values provided for in the following table, depending upon the content of gases in the aerosol dispenser:
Temperatuuril 50 °C ei tohi aerosoolimahutis olev rõhk ületada järgmises tabelis sätestatud väärtusi, sõltuvalt mahutis olevatest gaasidest:
Content of gases
Sisalduvad gaasid
Pressure at 50 °C
Rõhk temperatuuril 50 °C
Liquefied gas or mixture of gases having a flammable range with air at 20 °C and a standard pressure of 1,013 bar
Veeldatud gaas või gaaside segu, millel on süttimispiirkond õhuga kokkupuutel temperatuuril 20 °C ja normaalrõhul 1,013 baari
Liquefied gas or mixture of gases not having a flammable range with air at 20 °C and a standard pressure of 1,013 bar
Veeldatud gaas või gaaside segu, millel puudub süttimispiirkond õhuga kokkupuutel temperatuuril 20 °C ja normaalrõhul 1,013 baari
Compressed gases or gases dissolved under pressure not having a flammable range with air at 20 °C and a standard pressure of 1,013 bar
Kokkusurutud gaasid või surve all lahustatud gaasid, millel puudub süttimispiirkond õhuga kokkupuutel temperatuuril 20 °C ja normaalrõhul 1,013 baari
15 bar’
15 baari“
Member States shall adopt and publish, by 12 December 2017 at the latest, the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. detsembriks 2017.
They shall apply those provisions from 12 February 2018.
Nad kohaldavad neid norme alates 12. veebruarist 2018.
OJ L 147, 9.6.1975, p. 40.
EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40.
Commission Directive 2008/47/EC of 8 April 2008 amending, for the purposes of adapting to technical progress, Council Directive 75/324/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to aerosol dispensers (OJ L 96, 9.4.2008, p. 15).
Komisjoni 8. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/47/EÜ, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 9.4.2008, lk 15).
Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on classification, labelling and packaging of substances and mixtures (OJ L 353, 31.12.2008, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).
Commission Directive 2013/10/EU of 19 March 2013 amending Council Directive 75/324/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to aerosol dispensers in order to adapt its labelling provisions to Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council on classification, labelling and packaging of substances and mixtures (OJ L 77, 20.3.2013, p. 20).
Komisjoni 19. märtsi 2013. aasta direktiiv 2013/10/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, et kohandada selle direktiivi märgistamisalaseid sätteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 77, 20.3.2013, lk 20).
Commission Regulation (EU) No 487/2013 of 8 May 2013 amending, for the purposes of its adaptation to technical and scientific progress, Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council on classification, labelling and packaging of substances and mixtures (OJ L 149, 1.6.2013, p. 1).
Komisjoni 8. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 487/2013, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 149, 1.6.2013, lk 1).
12 bar
12 baari
13,2 bar
13,2 baari
Directive (EU) 2016/2102 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2102,
on the accessibility of the websites and mobile applications of public sector bodies
mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 114(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 1,
The trend towards a digital society provides users with new ways of accessing information and services.
Digiühiskonna suunas liikudes on kasutajate käsutuses üha uued teabele ja teenustele juurdepääsemise viisid.
The providers of information and services, such as public sector bodies, rely increasingly on the internet in order to produce, collect and provide a wide range of information and services online which are essential to the public.
Teabelevitajad ja teenuseosutajad, nagu avaliku sektori asutused, sõltuvad üha enam internetist, et seal mitmesugust inimestele olulist teavet toota, koguda ja levitada ning hulka erinevaid inimestele esmatähtsaid teenuseid välja töötada, koondada ja osutada.
In the context of this Directive, accessibility should be understood as principles and techniques to be observed when designing, constructing, maintaining, and updating websites and mobile applications in order to make them more accessible to users, in particular persons with disabilities.
Käesoleva direktiivi kontekstis tuleks „juurdepääsetavuse“ all mõista põhimõtteid, mida tuleb järgida, ja tehnilisi võtteid, mida tuleb kasutada veebisaitide ja mobiilirakenduste disainimisel, arendamisel, haldamisel ja ajakohastamisel, et teha nende sisu kasutajatele, eelkõige puudega inimestele juurdepääsetavamaks.
The fast-growing market for making digital products and services more accessible comprises a range of economic operators, such as those developing websites or software tools to create, manage and test web pages or mobile applications, those developing user agents such as web browsers and related assistive technologies, those implementing certification services and those providing training.
Digiteenuste ja -toodete juurdepääsetavamaks tegemise kiiresti kasvav turg hõlmab paljusid majandustegevuses osalejaid, sh veebisaitide või mobiilirakenduste arendajaid, veebisaitide või mobiilirakenduste loomiseks, haldamiseks ja testimiseks kasutatavate tarkvaravahendite arendajaid, kasutajaagentide, nagu veebisirvijate ja seotud tugitehnoloogia väljatöötajaid, koolitajaid ja sertifitseerimisteenuste pakkujaid.
As underlined in the Commission communication of 19 May 2010 entitled ‘A Digital Agenda for Europe’, public authorities should play their part in promoting markets for online content.
Nagu on rõhutatud komisjoni 19. mai 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava“, peaks avaliku sektori asutustel olema oma osa võrgupõhise sisu turgude edendamisel.
Governments can stimulate content markets by making public sector information available under transparent, effective and non-discriminatory terms.
Valitsused saavad stimuleerida sisuturge, tehes avaliku sektori teabe kättesaadavaks arusaadavatel, tõhusatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.
This is an important source of potential growth of innovative online services.
See on innovaatiliste internetipõhiste teenuste võimaliku kasvu oluline allikas.
Several Member States have adopted measures based on internationally used guidelines for the design of accessible websites, but those measures often relate to different versions or compliance levels of those guidelines, or have introduced technical differences in respect of accessible websites at national level.
Mitmed liikmesriigid on võtnud meetmeid, lähtudes rahvusvaheliselt kasutatavatest juurdepääsetavate veebisaitide disainimise suunistest, ent sellised meetmed kajastavad sageli nimetatud suuniste eri versioone või eri vastavustasemeid, või on viinud veebisaitide juurdepääsetavusega seoses liikmesriigi tasandil sisse tehnilisi erinevusi.
Suppliers of accessible websites, mobile applications and related software and technologies include a large number of small and medium-sized enterprises (SMEs).
Juurdepääsetavate veebisaitide, mobiilirakenduste ning seotud tarkvara ja tehnoloogia pakkujate hulgas on suur hulk väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd).
Such suppliers, and SMEs in particular, are discouraged from entering into business ventures outside their national markets.
Nimetatud pakkujad, eelkõige VKEd ei söanda tegeleda ettevõtlusega väljaspool oma riigi turgu.
Due to the differences between Member States in accessibility specifications and regulations, suppliers' competitiveness and growth are hampered by the additional costs they would incur in the development and marketing of cross-border web accessibility-related products and services.
Kuna juurdepääsetavust käsitlevad nõuded ja normid on liikmesriikides erinevad, pärsivad pakkujate konkurentsivõimet ja majanduskasvu lisakulud, mida neil tuleks kanda piiriüleste, veebi juurdepääsetavust parandavate toodete ja teenuste väljatöötamisel ja turustamisel.
Due to limited competition, buyers of websites, mobile applications and related products and services are faced with high prices in respect of the provision of services or dependence on a single supplier.
Piiratud konkurentsi tõttu peavad veebisaitide, mobiilirakenduste ning seotud toodete ja teenuste ostjad maksma teenuste eest kõrget hinda või sõltuma ainult ühest pakkujast.
Suppliers often favour variations of proprietary ‘standards’, hindering subsequent scope for interoperability of user agents and Union-wide ubiquitous access to the content of websites and mobile applications.
Pakkujad eelistavad sageli eri ettevõttepõhiseid standardeid, mis piirab hiljem kasutajaagentide koostalitlusvõimet ja asukohast sõltumatut liiduülest juurdepääsu veebisaitide ja mobiilirakenduste sisule.
Fragmentation among national regulations reduces the benefits that could result from sharing experiences with national and international peers in responding to societal and technological developments.
Liikmesriikide õigusnormide killustatus vähendab kasu, mida võiks saada kodu- ja välismaiste kolleegidega ühiskondlikele ja tehnoloogilistele arengutele reageerimise vallas kogemusi vahetades.
In a harmonised framework, the design and development industry for websites and mobile applications should face fewer barriers to operating in the internal market, while costs for public sector bodies and others procuring products and services relating to the accessibility of websites and mobile applications should be reduced.
Ühtlustatud raamistikus oleks veebisaitide ja mobiilirakenduste disainijatel ja arendajatel vähem tõkkeid siseturul tegutsemiseks, samas kui valitsussektori ning teiste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavusega seotud toodete ja teenuste hankijate kulud peaksid vähenema.
This Directive aims to ensure that the websites and mobile applications of public sector bodies are made more accessible on the basis of common accessibility requirements.
Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada, et avaliku sektori asutuste veebisaidid ja mobiilirakendused tehakse ühistest juurdepääsetavusnõuetest lähtuvalt juurdepääsetavamaks.
The approximation of national measures at Union level, based on the agreed accessibility requirements for the websites and mobile applications of public sector bodies, is necessary in order to put an end to fragmentation of the internal market.
Siseturu killustatuse kaotamiseks on vaja ühtlustada riigisisesed meetmed liidu tasandil, lähtudes kokku lepitud avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste suhtes kohaldatavatest juurdepääsetavusnõuetest.
It would reduce uncertainty for developers and would foster interoperability.
See vähendaks arendajate ebakindlust ja soodustaks koostalitlusvõimet.
The use of accessibility requirements which are technology-neutral will not hamper innovation, and may even stimulate it.
Tehnoloogianeutraalsete juurdepääsetavusnõuete kasutamine ei pidurda innovatsiooni, vaid võib seda isegi soodustada.
Approximation of national measures should also allow Union public sector bodies and enterprises to obtain economic and social benefits from extending the provision of online or mobile services to include more citizens and customers.
Riigisiseste meetmete ühtlustamine peaks samuti võimaldama liidu avaliku sektori asutustel ja ettevõtjatel saada majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, kui interneti- või mobiiliteenuste osutamist laiendatakse selliselt, et hõlmatud on suurem hulk kodanikke ja kliente.
This should increase the potential of the internal market for products and services relating to the accessibility of websites and mobile applications.
See peaks suurendama veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust parandavate toodete ja teenuste siseturu potentsiaali.
The resulting market growth should allow undertakings to contribute to economic growth and job creation within the Union.
Sellest tulenev turu kasv peaks võimaldama ettevõtjatel panustada liidu majanduskasvu ja töökohtade loomisse.
Strengthening the internal market should make investment in the Union more attractive.
Siseturu tugevdamine peaks muutma liitu investeerimise atraktiivsemaks.
Public sector bodies would benefit from cheaper provision of web accessibility-related products and services.
Avaliku sektori asutused saaksid kasu veebi juurdepääsetavust parandavate toodete ja teenuste odavamast pakkumisest.
Citizens would benefit from wider access to public sector services through websites and mobile applications and would receive services and information facilitating their daily lives and the enjoyment of their rights across the Union, in particular their right to move and reside freely within the territory of the Union, their freedom of establishment and their freedom to provide services.
Kodanikud saaksid veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu avaliku sektori teenustele ulatuslikuma juurdepääsu ning nad saaksid kasutada teenuseid ja teavet, mis muudab lihtsamaks nende igapäevaelu ning võimaldab kasutada kõikjal liidus oma õigusi, eelkõige õigust vabalt liikuda ja elada liidu territooriumil ning asutamisvabadust ja vabadust osutada teenuseid.
By respectively ratifying and concluding the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, adopted on 13 December 2006 (‘the UN Convention’), the majority of Member States and the Union have committed themselves to taking appropriate measures to ensure access for persons with disabilities, on an equal basis with others, to, inter alia, information and communication technologies and systems, to develop, promulgate and monitor the implementation of minimum standards and guidelines for the accessibility of facilities and services open or provided to the public, and to promote access for persons with disabilities to new information and communications technologies and systems, including the internet, and have undertaken to refrain from engaging in any act or practice that is inconsistent with that Convention and to ensure that public authorities and institutions act in conformity with it.
Enamik liikmesriike on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 13. detsembril 2006. aastal vastuvõetud puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „ÜRO konventsioon“) ratifitseerimisega ja liit selle sõlmimisega võtnud endale kohustuse võtta asjakohased meetmed puudega inimestele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu võimaldamiseks muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele, välja töötada ja kehtestada üldsusele avatud hoonetele ja rajatistele ning üldsusele pakutavatele teenustele juurdepääsu miinimumnõuded ja juhendid ning kontrollida nende täitmist ning samuti edendada puudega inimeste juurdepääsu uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele, kaasa arvatud internetile, ning hoiduda mis tahes tegevusest või praktikast, mis ei ole kooskõlas selle konventsiooniga, ning tagada, et riigiasutused ja institutsioonid tegutseksid vastavalt sellele.
The UN Convention also stipulates that the design of products, environments, programmes and services should enable their use by all people, to the greatest extent possible, without the need for adaptation or specialised design.
ÜRO konventsioonis nähakse samuti ette, et tooteid, keskkondi, programme ja teenuseid tuleks disainida sellisel viisil, et kõik inimesed saaksid suurimal võimalikul määral neid kasutada, ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini.
Such ‘universal design’ should not exclude assistive devices for particular groups of persons with disabilities, where this is needed.
Selline nn universaaldisain ei tohiks välistada abiseadmeid kindlatele puudega inimeste rühmadele, kui see on vajalik.
According to the UN Convention, persons with disabilities include those having long-term physical, mental, intellectual or sensory impairments which may, in conjunction with other barriers, hinder their full and effective participation in society on an equal basis with others.
ÜRO konventsiooni kohaselt hõlmab puuetega inimeste mõiste isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline puue, mis võib koostoimel eri takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel.
The Commission communication of 15 November 2010 entitled ‘European Disability Strategy 2010-2020: A Renewed Commitment to a Barrier-Free Europe’ builds on the UN Convention and aims to eliminate barriers that prevent persons with disabilities from participating in society on an equal basis.
Komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatis „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ lähtub ÜRO konventsioonist ning selle eesmärk on kaotada tõkked, mis takistavad puudega inimeste osalemist ühiskonnas teistega võrdsetel alustel.
It sets out actions to be taken in several priority areas, including accessibility of information and communications technologies and systems, and its objective is to ensure accessibility to goods, services (including public services) and assistive devices for people with disabilities.
Selles on ette nähtud meetmed mitmes prioriteetses tegevusvaldkonnas, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ja -süsteemide juurdepääsetavuse valdkonnas, ning selle eesmärk on tagada puudega inimestele juurdepääs toodetele ja teenustele, sealhulgas avalikele teenustele, ning abivahenditele.
Regulations (EU) No 1303/2013 [3] and (EU) No 1304/2013 [4] of the European Parliament and of the Council contain provisions on the accessibility of information and communication technology (ICT).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1303/2013 [3] ning (EL) nr 1304/2013 [4] sisaldavad juurdepääsetavuse, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) juurdepääsetavuse sätteid.
They do not, however, address the specificities of the accessibility of websites or of mobile applications.
Nendes ei käsitleta aga veebisaitide ega mobiilirakenduste juurdepääsetavuse üksikasju.
Horizon 2020 — The Framework Programme for Research and Innovation, established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [5], supports research on, and the development of, technological solutions to accessibility problems.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 [5] loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ toetatakse juurdepääsetavuse probleeme käsitlevaid teadusuuringuid ja neile tehnoloogiliste lahenduste leidmist.
In its communication of 15 December 2010 entitled ‘The European eGovernment Action Plan 2011-2015 — Harnessing ICT to promote smart, sustainable & innovative Government’, the Commission called for action to develop eGovernment services that ensure inclusiveness and accessibility.
Oma 15. detsembri 2010. aasta teatises „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015: IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks“ kutsus komisjon üles võtma meetmeid kaasavate ja juurdepääsetavate e-valitsuse teenuste väljatöötamiseks.
This includes measures to reduce the gap in ICT usage and to promote the use of ICT to overcome exclusion, thus ensuring that all users are able to make the most of the opportunities presented.
See hõlmab meetmeid, mille eesmärk on vähendada erinevusi IKT kasutamises ning edendada IKT kasutamist, et ületada tõrjutuse probleem, tagades seega, et kõik kasutajad saavad pakutavaid võimalusi maksimaalselt ära kasutada.
In its communication of 19 April 2016 entitled ‘EU eGovernment Action Plan 2016-2020 — Accelerating the digital transformation of government’, the Commission reiterates the importance of inclusiveness and accessibility.
Oma 19. aprilli 2016. aasta teatises „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020: valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“ kordab komisjon kaasatuse ja juurdepääsetavuse olulisust.
In the Digital Agenda for Europe, the Commission announced that public sector websites should be fully accessible by 2015, thereby reflecting the Riga Ministerial Declaration of 11 June 2006.
Euroopa digitaalses tegevuskavas teatas komisjon, et 2015. aastaks peaks olema tagatud täielik avaliku sektori veebisaitide juurdepääsetavus, kajastades seeläbi 11. juunil 2006 Riias vastu võetud ministrite deklaratsiooni.
In the Digital Agenda for Europe, the Commission stressed that concerted actions were needed to ensure that new electronic content was fully available to persons with disabilities, in order to provide Europeans with a better quality of life through, for instance, easier access to public services and cultural content.
Euroopa digitaalses tegevuskavas rõhutas komisjon vajadust kooskõlastatud meetmete järele, et kindlustada puudega inimestele täielik juurdepääs uuele elektroonilisele sisule, eesmärgiga parandada eurooplaste elukvaliteeti, näiteks lihtsama juurdepääsu kaudu avalikele teenustele ja kultuurilisele sisule.
It also encouraged the facilitation of the Memorandum of Understanding on digital access for persons with disabilities.
Samuti toetas komisjon puudega inimeste digitaalset juurdepääsu käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi koostamisele kaasaaitamist.
Content of websites and mobile applications includes textual as well as non-textual information, downloadable documents and forms, and two-way interaction such as the processing of digital forms and the completion of authentication, identification and payment processes.
Veebisaitide ja mobiilirakenduste sisu hõlmab tekstilist ja mittetekstilist teavet, allalaaditavaid dokumente ja vorme ning kahesuunalist suhtlust, nt elektrooniliste vormide töötlemist ning autentimist, identimist ja maksete sooritamist.
The accessibility requirements set out in this Directive should not apply to content which is to be found exclusively on mobile devices, or to user agents for mobile devices, which are developed for closed groups of users or for specific use within certain environments and which are not available to and used by large parts of the public.
Käesolevas direktiivis sätestatud juurdepääsetavusnõudeid ei tuleks kohaldada sisule, mis on kättesaadav üksnes mobiilseadmetes, ega mobiilseadmete kasutajaagentide suhtes, mis on arendatud kinniste kasutajarühmade jaoks või spetsiaalselt, konkreetsetes keskkondades kasutamiseks ning mis ei ole suuremale osale inimestest kättesaadavad ja mida suurem osa inimestest ei kasuta.