natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Independent Inspector may select specific models or select models from a specific signatory if information obtained from any source points to possible non-compliance of those models or that signatory.
Sõltumatu kontrollija võib valida teatavaid mudeleid või teatava allakirjutanu mudeleid, kui ta on mis tahes allikast saanud mudeli või allakirjutanu kohta teavet võimalikust nõuete rikkumisest.
The signatories should provide, on the request of the Independent Inspector, specific documentation and information required for the purpose of testing, if this is not included in the documentation supplied with the products.
Allakirjutanud peaksid sõltumatu kontrollija taotluse korral esitama katse jaoks vajalikud dokumendid ja teabe, kui sellist teavet ja dokumente ei ole tootele lisatud dokumentides.
The detailed test reports for each separate product tested should be provided to the Commission and to the signatory concerned.
Üksikasjalikud katsearuanded iga katsetatud toote kohta tuleks esitada komisjonile ja asjaomasele allakirjutanule.
The Independent Inspector may carry out an inspection of a specific signatory on the basis of specific information justifying such an inspection.
Sõltumatu kontrollija võib kontrollida teatavat allakirjutanut konkreetse teabe alusel, mis õigustab sellist kontrollimist.
The specific information should be disclosed to the signatory concerned.
Selline konkreetne teave tuleb allakirjutanule edastada.
An inspection should only be used as a means of checking compliance with the commitments made under the self-regulation measure if no other more cost-effective means is available.
Kontrollimist kasutatakse eneseregulatsioonimeetme nõuetele vastavuse kontrollimiseks üksnes siis, kui kulutõhusamaid vahendeid ei leidu.
During an inspection, the Independent Inspector should only carry out those activities that are strictly necessary for checking the compliance of the signatory with the commitments made under the self-regulation measure.
Kontrollimisel peaks sõltumatu kontrollija tegema üksnes selliseid toiminguid, mis on vältimatult vajalikud, et kontrollida, kas allakirjutanu järgib eneseregulatsioonimeetme nõudeid.
The Independent Inspector should not give the signatory advance warning of the inspection or only at short notice.
Sõltumatu kontrollija ei tohi allakirjutanule kontrollist ette teatada või võiks seda teha ainult veidi aega enne kontrollimist.
The signatory should provide any support required.
Allakirjutanu peaks andma kogu vajaliku abi.
The Independent Inspector should send a draft of the inspection report to the signatory concerned for comment within 1 month of the inspection.
Sõltumatu kontrollija peaks ühe kuu jooksul pärast kontrollimist saatma esialgse aruande asjaomasele allakirjutanule märkuste esitamiseks.
The signatory should submit its comments within 2 weeks of receiving the draft report.
Allakirjutanu peaks oma märkused esitama kahe nädala jooksul pärast esialgse aruande kättesaamist.
The Independent Inspector should, within 2 weeks, amend, if necessary, the draft report to take account of the comments received from the signatory.
Kui allakirjutanu märkusi on vaja arvesse võtta, peaks sõltumatu kontrollija tegema esialgses aruandes vajalikud muudatused kahe nädala jooksul.
The report, including the reason for the inspection, should be provided to the Commission and to the signatory concerned.
Katsearuanne, milles on kirjas ka katse korraldamise põhjus, tuleks esitada komisjonile ja asjaomasele allakirjutanule.
A summary should be presented at the first meeting of the Steering Committee held following the finalisation of the report.
Aruande kokkuvõte tuleks esitada juhtkomitee esimesel koosolekul, mis toimub pärast aruande valmimist.
The summary should not disclose any commercially sensitive information, unless this is necessary to prove non-compliance.
Kokkuvõttes ei tohiks avaldada tundlikku äriteavet, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nõuetele mittevastavuse tõendamiseks.
Reporting by the Independent Inspector
Sõltumatu kontrollija aruanne
The Independent Inspector should prepare the draft compliance report and send it to the members of the Steering Committee at the latest 3 months after the end of the reporting period.
Sõltumatu kontrollija peaks koostama vastavusaruande kavandi ja saatma selle juhtkomitee liikmetele hiljemalt kolm kuud pärast aruandeperioodi lõppu.
The members of the Steering Committee should be allowed 2 weeks to submit their comments on the report.
Juhatuse liikmetel peaks olema aega kaks nädalat aruande kohta märkuste esitamiseks.
The Independent Inspector should submit the final version of the compliance report to the Steering Committee at the latest 4 months after the end of the reporting period.
Sõltumatu kontrollija peaks esitama lõpliku vastavusaruande juhtkomiteele hiljemalt neli kuud pärast aruandeperioodi lõppu.
The compliance report should include:
Vastavusaruanne peaks sisaldama järgmist:
information about the data collection and processing methods used and any difficulties encountered in preparing the report*,
teave andmete kogumise ja töötlemise meetodite kohta ning selle kohta, milliseid raskusi ilmnes aruande koostamisel*;
the results of document checking*,
dokumentide kontrollimise tulemused*;
the approach for selecting products for testing and if specific models or signatories were targeted, the reasons for doing so*,
katsetatud toodete valimise meetod ning kui uuriti teatavaid mudeleid või allakirjutanuid, siis mis põhjusel*;
a list of products tested and a summary of the individual results,
katsetatud toodete loetelu ja iga toote puhul saadud tulemuste kokkuvõte;
summaries of any inspections carried out during the reporting period,
aruandeperioodil tehtud kõikide kontrollimiste kokkuvõte;
a list of non-compliant signatories,
nõudeid mittetäitvate allakirjutanute loetelu;
information about the reasons for any non-compliance*, and
teave iga mittevastavuse põhjuste kohta* ning
recommendations for future reporting periods.
soovitused järgmisteks aruandeperioodideks.
The self-regulation measure may specify that the items indicated with an asterisk (*) should be presented in aggregated form summarising the results for all the signatories combined and not include individual signatories' commercial or confidential data.
Eneseregulatsioonimeetmes võib sätestada, et tärniga (*) tähistatud punktid esitatakse kõikide allakirjutanute kohta saadud tulemuste kokkuvõttena ning need ei sisalda üksikute allakirjutanute äri- ja konfidentsiaalseid andmeid.
In such cases, individual reports containing the specific information separately for each signatory concerning those items should be provided to the Commission and to the signatory concerned.
Sel juhul esitatakse asjaomaseid andmeid sisaldavad aruanded üksiku allakirjutanu kohta komisjonile ja asjaomasele allakirjutanule.
Non-compliance should be subject to a graduated scale of sanctions.
Nõuetele mittevastavuse korral peaksid kehtima astmelised karistused.
A signatory failing to report its compliance report to the Independent Inspector should be subject to an inspection by the Independent Inspector in the year following the reporting period concerned.
Kui allakirjutanu ei esita sõltumatule kontrollijale vastavusaruannet, peaks sõltumatu kontrollija kontrollima allakirjutanut asjaomasele aruandeperioodile järgneval aastal.
A repeated failure to report compliance documentation should lead to immediate exclusion of the signatory from the self-regulation measure.
Kui allakirjutanu jätab sõltumatule kontrollijale vastavusaruande korduvalt esitamata, tuleks ta viivitamata arvata välja eneseregulatsioonimeetmele alla kirjutanute seast.
A signatory that, according to the Independent Inspector's inspection or compliance report, has not complied with the requirements of the self-regulation measure should be required to take corrective action.
Allakirjutanult, kes sõltumatu kontrollija kontrollimise või vastavusaruande kohaselt ei täida eneseregulatsioonimeetme nõudeid, tuleks nõuda parandusmeetmete võtmist.
Non-compliance that continues for more than 6 months after the report by the Independent Inspector should lead to immediate exclusion of the signatory from the self-regulation measure.
Kui mittevastavus kestab üle kuue kuu pärast sõltumatu kontrollija aruannet, tuleks allakirjutanu arvata viivitamata välja eneseregulatsioonimeetmele alla kirjutanute seast.
The Chair should inform the Steering Committee in writing of the exclusion of any non-compliant signatory within 1 week of receiving information from the Independent Inspector that a condition for immediate exclusion has been met.
Esimees peaks nõudeid mittetäitva allakirjutanu väljaarvamisest teatama juhtkomiteele kirjalikult ühe nädala jooksul pärast seda, kui ta on saanud sõltumatult kontrollijalt teate, et viivitamatu väljaarvamise tingimus on täidetud.
Cost-effectiveness of administering a self-regulatory initiative
Eneseregulatsioonimeetme haldamise kulutasuvus
The signatories should bear all expenses related to the Independent Inspector and its activities, the website and the operation of the Steering Committee, except for the costs of participation of the representative of the Commission and the observers other than the Independent Inspector.
Allakirjutanud peaksid kandma kõik kulud, mis on seotud sõltumatu kontrollija, tema tegevuse, veebilehe ja juhtkomitee tööga, välja arvatud komisjoni esindaja ja teiste vaatlejate (muud kui sõltumatu kontrollija) osalemise kulud.
The self-regulation measure should encourage the signatories to share expertise, experience, information and best practice with signatories to other ecodesign self-regulation measures.
Eneseregulatsioonimeetmega tuleb innustada allakirjutanuid jagama oma teadmisi, kogemusi ja häid tavasid teiste ökodisainialaste eneseregulatsioonimeetmetele alla kirjutanutega.
The self-regulation measure should state its policy objectives.
Eneseregulatsioonimeetmes tuleks sätestada selle poliitilised eesmärgid.
These should be consistent with the policy objectives of the Directive.
Need peaksid olema kooskõlas kõnealuse direktiivi eesmärkidega.
Incentive compatibility
Meetmete kooskõla
The proposed self-regulation measure should be consistent with other factors and incentives at national level.
Kavandatud eneseregulatsioonimeede peaks olema kooskõlas liikmesriigi muude asjaolude ja algatustega.
Better regulation for better results — An EU agenda, COM(2015) 215.
Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava, COM(2015) 215.
Cf.
Vt kõnealuse direktiivi põhjendused 18–21, artikli 15 lõike 3 punkt b ja artikkel 17.
Recitals 18-21 and Articles 15(3)(b) and 17 of the Directive.
Kõnealuse direktiivi VIII lisa.
Annex VIII to the Directive.
COM(2012) 684, COM(2013) 23 ja COM(2015) 178
COM(2012) 684, COM(2013) 23 and COM(2015) 178.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (ELT L 153, 18.6.2010, lk 1).
Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products (OJ L 153, 18.6.2010, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.1.2010, lk 1).
Regulation (EC) No 66/2010 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the EU Ecolabel (OJ L 27, 30.1.2010, p. 1).
Nn sinises raamatus ELi toote-eeskirjade rakendamise kohta on selgitatud, mida tähendab „turul kättesaadavaks tegemine“ ja „kasutusele võtmine“ (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).
Commission Recommendation (EU) 2016/2256
Komisjoni soovitus (EL) 2016/2256,
addressed to the Member States on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council
mis on adresseeritud liikmesriikidele ja milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaste Kreekale üleandmiste taasalustamist
The transfer of applicants for international protection to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council [1] (hereafter ‘the Dublin Regulation’) has been suspended by Member States since 2011, following two judgments of the European Court of Human Rights (ECHR) and the Court of Justice of the European Union (CJEU) [2], which identified systemic deficiencies in the Greek asylum system, resulting in a violation of the fundamental rights of applicants for international protection transferred from other Member States to Greece under Council Regulation (EC) No 343/2003 [3].
Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 [1] (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, [2] millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, millega kaasnes liikmesriikidest nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 [3] kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumine.
The Committee of Ministers of the Council of Europe has been monitoring the situation in Greece since the M.S.S v Belgium and Greece judgment was delivered by the ECHR in 2011 on the basis of progress reports that Greece is required to submit as evidence of the execution of the judgment and on the basis of evidence from NGOs and international organisations, such as the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), that operate in Greece.
Pärast seda, kui Euroopa Inimõiguste Kohus tegi 2011. aastal otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama, et tõendada kohtuotsuse täitmist, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud teabe.
At the request of Greece submitted in June 2016, the Ministerial Committee has accepted to postpone the evaluation procedure on the basis of the argument that Greece is currently under enormous migratory pressure, that the situation is exceptional, unstable and not the same as it was when the M.S.S judgment was delivered five years ago.
2016. aasta juunis Kreeka esitatud taotluse alusel nõustus ministrite komitee lükkama hindamismenetluse edasi põhjendusel, et Kreeka on praegu suure rändesurve all, et olukord on erandlik, ebastabiilne ning erineb viie aasta tagusest ajast, kui tehti otsus kohtuasjas M.S.S.
As a result of the M.S.S judgment, Greece committed to reform its asylum system on the basis of a national Action Plan on Asylum Reform and Migration Management presented in August 2010 and revised in January 2013 (hereafter ‘the Greek Action Plan’).
Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tulemusena kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“).
On 1 October 2015, Greece presented a Roadmap on the implementation of the relocation scheme and the hotspots approach to the Council, which also outlines certain actions to be prioritised to ensure implementation of agreed pending actions in the areas of asylum and reception.
Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on esile toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.
At the same time, the current refugee and migration crisis continues to place pressure on the Greek asylum and migration systems as the main country of first entry from the Eastern Mediterranean route.
Samal ajal avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet, sest tegu on esimese riigiga, millesse Vahemere idaosa rändetee kaudu sisenetakse.
Between January and 4 December 2016, 171909 migrants arrived irregularly in Greece [4].
Ajavahemikus jaanuar kuni 4. detsember 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikult 171909 rändajat [4].
Even if the EU-Turkey Statement [5] has led to a significant decrease in the number of daily arrivals to Greece from Turkey [6], it has also placed new responsibilities on the Greek authorities.
ELi-Türgi avalduse [5] tulemusena on küll iga päev Türgist Kreekasse [6] saabuvate inimeste arv oluliselt vähenenud, kuid avaldusega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi.
Furthermore, the situation in Greece has also changed significantly, following the de facto closure of the Western Balkans route, which prevents third-country nationals from onward travel.
Samal ajal on positiivset suundumust näha hädaolukorras ümberpaigutamise kava raames, mis põhineb kahel nõukogu otsusel [9] (edaspidi „ümberpaigutamisotsused“).
As a result, more than 62000 third-country nationals having arrived irregularly are currently present in Greece [8].
See kehtib eelkõige Kreeka kohta, kus ümberpaigutamiste arv on kasvanud ja ulatub praegu umbes 1000 ringi kuus.
At the same time, the emergency relocation scheme based on two Council Decisions [9] (hereafter ‘Relocation Decisions’), is showing a positive trend particularly in Greece where relocation transfers have moved upwards and stand presently at around 1000 per month.
Surve leevendamiseks Kreekas aga peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama.
However, more efforts are needed from all Member States to alleviate the pressure on Greece.
Sel eesmärgil kutsub komisjoni kõiki liikmesriike üles esitama igakuiselt ümberpaigutamislubadusi ja neid täitma selliselt, et jõuda 2016. aasta detsembriks vähemalt 2000 ümberpaigutuseni kuus ning suurendada seda arvu järk-järgult [10].
For this purpose, the Commission is calling on all Member States to pledge and relocate on a monthly basis to achieve at least 2000 relocation transfers per month as of December 2016 and progressively increase monthly relocations [10].
Komisjon saatis Kreekale kaks soovitust (vastavalt 10. veebruaril ja 15. juunil 2016), milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks [11].
On 10 February and 15 June 2016, the Commission addressed respectively two Recommendations to the Hellenic Republic on the urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation [11].
Neis soovitustes jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab endiselt oluliselt paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaste üleandmistega Kreekale.
Those Recommendations concluded that the situation in Greece still needed considerable improvement before a further assessment could be made by the Commission on the possible resumption of transfers to Greece under the Dublin Regulation.
28. septembril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile kolmanda soovituse, milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt [12] (edaspidi „kolmas soovitus“).
On 28 September 2016, the Commission addressed a third Recommendation to the Hellenic Republic on the specific urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation [12] (hereafter ‘the third Recommendation’).
Kolmandas soovituses jõuti järeldusele, et Kreekas on endiselt probleeme suure hulga uute varjupaigataotluste menetlemisel.
The third Recommendation concluded that Greece is still facing a challenging situation in dealing with a large number of new asylum applicants, notably arising from the implementation of the so called ‘pre-registration’ exercise and the continuing irregular arrivals of migrants.
Probleemid tulenevad eelregistreerimise kasutuselevõtust ja ebaseaduslike rändajate pidevast sissevoolust.
There were moreover further important steps to be taken to remedy the remaining systemic deficiencies in the Greek asylum system, in particular given the capacity shortfalls.
Peale selle on veel palju teha, et kõrvaldada Kreeka varjupaigasüsteemis alles jäänud süsteemsed puudused, eriti suutlikkuse suurendamisel.
On the basis of the further progress achieved, any future resumption of transfers to Greece under the Dublin Regulation should, in accordance with the third Recommendation, take account of the impact this challenging situation has on the overall functioning of the asylum system, and should therefore start gradually, on a case by case basis.
Sõltuvalt sellest, milliseid edusamme tehakse, tuleks Dublini määruse kohaste mis tahes üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada kolmanda soovituse kohaselt eespool nimetatud keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele ja seepärast tuleks üleandmistega alustada tasapisi, üksikjuhtumite kaupa.
By letter of 22 November 2016, Greece provided the Commission with further information regarding the latest situation of asylum applicants in Greece and of the progress it has made to reform its asylum system.
Kreeka saatis 22. novembril 2016 komisjonile kirja, milles andis värskeimat teavet varjupaigataotlejate olukorra kohta Kreekas ja edusammude kohta, mida ta on teinud varjupaigasüsteemi reformimisel.
Greece also expressed concerns about the prospect of a possible resumption of Dublin transfers, given the number of migrants in Greece, noting an enormous burden on it disproportionate to its size and which result in a situation where the asylum and reception capacities have reached their limit.
Kreeka väljendas ka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise pärast, sest rändajate arv Kreekas on äärmiselt suurt, tekitades riigile võrreldes tema suurusega ebaproportsionaalselt suurt koormust, mis on ammendanud riigi varjupaiga- ja vastuvõtuvõimalused.
Greece equally pointed to the level of relocations from Greece to other Member States which remain well below the level foreseen in the Relocation Decisions.
Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem.
According to Greek data of 22 November 2016, approximately 39000 asylum applications have been lodged with the Greek Asylum Service since 1 January 2016.
Kreeka ametisasutuste hinnangul esitatakse 2016. aasta lõpuks kokku 50000 varjupaigataotlust [13].
The pending cases to be examined at first instance were on 30 September more than 17000.
Olukord Kreekas on paranenud ja seda ka juurdepääsu osas varjupaigamenetlusele.
Due to the regularisation of the situation in Greece and the improved access to the asylum procedure, among other factors, the asylum application case load that the Greek Asylum Service is facing is significantly greater than in previous years.
22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muudatusettepaneku, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomisjoni koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees [17].
In its previous Recommendations, the Commission has noted the improvements that Greece has made to its legislative framework to ensure that the new legal provisions of Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council [14] (the recast Asylum Procedures Directive) and some of Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council [15] (the recast Reception Conditions Directive) have been transposed into the national legislation.
31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate kooliealiste pagulaslaste kohta [18].
A new law (Law 4375/2016) was adopted by the Greek Parliament on 3 April 2016 [16].
Viimasel aastal on Kreeka nii ebaseaduslike rändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise suutlikkust märgatavalt suurendanud.