natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in particular as the Constitutional Tribunal currently has only 12 judges to handle cases, the attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to judicate.
22. juulil 2016 vastu võetud seaduses ei ole ette nähtud muude riigiorganite osalemist konstitutsioonikohtu kohtunike suhtes algatatud distsiplinaarmenetluses.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
Tegemist on 22. detsembri 2015. aasta seadusega võrreldes edasiminekuga ja niisiis ei põhjusta see küsimus enam probleeme.
These judges do not have to be judges designated to an adjudicating bench in a given case.
Peaprokuröri võimalus hoida ära asja arutamist
The Law does not provide that their application needs to be justified or meet any particular conditions.
Artikli 61 lõikes 6 on sätestatud: „Asjaolu, et istungil ei viibi peaprokurör, kellele on istungist nõuetekohaselt teada antud, või tema esindaja, ei takista asja arutamist, välja arvatud juhul, kui istungil osalemise kohustus tuleneb käesoleva seaduse sätetest“.
Such a provision permits for an unforeseeable number of cases to be considered by a full bench and could hamper the efficient functioning of the Tribunal and consequently the effectiveness of the constitutional review.
Artikli 30 lõikes 5 on öeldud: „Peaprokurör või tema asetäitja osaleb asja arutamisel konstitutsioonikohtu üldkogus“.
Article 69 provides: ‘Rulings shall be adopted by a simple majority of votes’.
Praktikas näib artikli 61 lõike 6 ja artikli 30 lõike 5 koosmõju andvat peaprokurörile, kes on ka justiitsminister, võimaluse teatavate asjade, sealhulgas üldkogus arutavate asjade arutamist edasi lükata või isegi takistada, kui ta otsustab istungil mitte osaleda.
This is an improvement as compared to the amending Act of 22 December 2015 in so far as it no longer contains the unconstitutional requirement of a two-thirds majority for adopting decisions and thus addresses this concern previously raised by the Commission.
See tooks endaga kaasa sobimatu sekkumise konstitutsioonikohtu töösse ning kahjustaks kohtunike sõltumatust ja rikuks võimude lahususe põhimõtet.
Article 38(3) provides that ‘The dates of the hearings at which applications are examined shall be set in accordance with the order in which cases arrive at the Tribunal’.
Kohtu nõupidamise edasilükkamine
Article 38(4) lists a limited number of cases in which the order in which an application arrives shall not be relevant.
Artikli 68 lõikes 5 on sätestatud: „Konstitutsioonikohtu üldkogu istungil võib vähemalt neli kohtunikku ette pandud lahenduse suhtes eriarvamusele jääda, kui nad leiavad, et kohtuasi on riigikorralduslikult või avaliku korra põhjustel erilise tähtsusega ja nad ei nõustu pakutud lahendusega.“ Artikli 68 lõikes 6 on sätestatud: „Lõike 5 alusel esitatud vastuväite korral lükatakse kohtuasja arutamine edasi kolm kuud ja selle tähtaja lõppemisel toimuval kohtu nõupidamisel esitavad eriarvamusele jäänud kohtunikud koos omapoolse lahenduse.“ Artikli 68 lõikes 7 on sätestatud: „Kui lõikes 6 osutatud uuel kohtu nõupidamisel vähemalt neli kohtuniku pakutud lahenduse taas vaidlustavad, lükatakse asja arutamine edasi veel kolm kuud.
Article 38(5) provides that ‘The President of the Tribunal may set the date for the hearing setting aside condition foreseen by paragraph 3 [above] in cases where it is justified by protection of the citizen's rights and freedoms, security of state or constitutional order.
Selle tähtaja lõppedes toimub uus kohtu nõupidamine ja hääletus.“
On an application from 5 judges the President of the Tribunal may consider again his decision to set the date for the hearing.’
Selliste üldkogus arutatavate asjade puhul, mis võivad endaga kaasa tuua suure kohtuasjade arvu (vt eespool), näeb 22. juulil 2016 vastu võetud seadus ette võimaluse, et vähemalt neli konstitutsioonikohtu kohtunikku võivad jääda otsuse eelnõu suhtes eriarvamusele.
The ‘sequence rule’ according to which the Tribunal must hear cases at which applications are considered in the sequence in which they have been registered was introduced in the amending Act of 22 December 2015 and has already been ruled by the Tribunal to be inconsistent, inter alia, with the Constitution, on the grounds that the said provision interferes with the judiciary's independence and its separateness from other branches of government.
See võib viia kohtuasja arutamise edasilükkamiseni vähemalt kolme, teatavatel juhtudel kuue kuu võrra pärast seda, kui konstitutsioonikohtu menetlus on jõudnud nõupidamiste etappi.
According to Article 38(3), the sequencing rule applies to ‘applications’ and does not relate to ‘constitutional complaints’.
Seadusega ei ole ette nähtud erandit, mis võimaldaks menetleda kiireloomulisi juhtumeid kiiremini.
Even if the sequencing rule applies only to applications, it will affect the capacity of the Tribunal to render rapidly decisions on the constitutionality of laws at the request of institutional actors.
Nimetatud sätete mõju põhiseaduslikkuse järelevalve tõhususele teeb õigusriigi olukorda silmas pidades muret, kuna see takistab konstitutsioonikohut tagamast täielikult põhiseaduslikkuse järelevalvet ning tegemast tõhusaid ja õigeaegseid lahendeid kõigis asjades.
Article 38(5) does foresee a possibility for the President of the Constitutional Tribunal to derogate from the sequencing rule.
Pooleliolevaid kohtuasju käsitlevad üleminekusätted
However, this possibility is limited to specific cases and may give rise to delays, considering that five judges may file an application to reconsider the decision of the President of the Constitutional Tribunal to set the date for the hearing.
Artikli 83 lõikes 1 on sätestatud: „Käesoleva seaduse sätted kuuluvad kohaldamisele kohtuasjade suhtes, mis on algatatud, kuid mille menetlemist ei ole lõpetatud enne käesoleva seaduse jõustumise kuupäeva.“ Artikli 83 lõikes 2 on sätestatud: „Konstitutsioonikohus peab lõikes 1 osutatud kohtuasjad lahendama ühe aasta jooksul arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
Moreover, it is not clear whether the conditions would allow the President of the Tribunal to diverge from the sequencing rule in all cases requiring urgent decision.
Üheaastane tähtaeg ei kuulu kohaldamisele artiklis 84 osutatud kohtuasjade suhtes.“ Artikli 84 lõikes 1 on sätestatud: „Konstitutsioonikohus peatab põhiseaduse artikli 191 lõike 1 punktides 1–5 osutatud isikute esitatud, käesoleva seaduse jõustumise hetkel pooleliolevate taotluste menetlemise kuueks kuuks ja palub taotlejatel oma taotlust täiendada vastavalt artikli 33 lõigetele 2–5.“ Artikli 84 lõikes 2 on sätestatud: „Kui lõikes 1 osutatud taotlust täiendatakse vastavalt artikli 33 lõigetes 2–5 esitatud nõuetele, uuendab konstitutsioonikohus määrusega peatatud menetluse pärast seda, kui lõppeb lõikes 1 nimetatud tähtaeg.
Therefore, even if the law adopted on 22 July 2016 constitutes an improvement over the law adopted on 22 December 2015, the impact of the sequencing rule on the effectiveness of the Tribunal still may give rise to certain concerns.
Vastasel korral menetlus lõpetatakse.“
Article 61(1) provides that ‘The hearing may not take place earlier than 30 days after notice of the date of the hearing is served.’
Artikli 85 lõikes 1 on sätestatud: „Kui kohtuistung on ette nähtud toimuma enne käesoleva seaduse jõustumise kuupäeva, lükatakse istung edasi ja kohtukoosseisu kohandatakse vastavalt käesoleva seaduse sätetele.“ Artikli 85 lõikes 2 on sätestatud: „Kohtuistungi toimumiseks määratakse uus kuupäev.
Article 61(3) provides that ‘In cases concerning legal questions, constitutional complaints and disputes on jurisdiction between central constitutional authorities of the state, the President of the Tribunal may order the time limit laid down in paragraph 1 to be halved, unless the complainant, court referring a legal question or applicant concerned expresses opposition within seven days of service of the President of the Tribunal's order’.
Kohtuistung toimub kooskõlas käesoleva seadusega.“ Artiklis 86 on sätestatud: „Kui kohtulahendi avaldamiseks ette nähtud kuupäev on enne käesoleva seaduse kuupäeva, lükatakse avaldamine edasi ning kohtukoosseisu ja lahendile esitatavaid nõudeid kohandatakse vastavalt käesolevale seadusele.“
The fact that the President of the Tribunal may order to halve the period of 30 days is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015, even if the complainant, the court referring a legal question or the applicant can object to the shortening of the period.
Ühelt poolt nähakse artikli 83 lõikes 2 pooleliolevate kohtuasjade menetlemiseks ette üheaastane tähtaeg alates käesoleva seaduse jõustumisest.
The law adopted on 22 July 2016 does not provide for the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Teiselt poolt aga on artiklis 84 erandina artikli 83 lõikest 2 sätestatud, et taotlused, mille arutamine on pooleli (st ametiasutuste taotlused õigusaktide põhiseaduslikkuse kontrollimiseks), peatatakse kuueks kuuks.
This is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015 and therefore this matter no longer raises concerns.
Konstitutsioonikohus palub taotlejatel taotlusi täiendada, et need vastaksid uutele menetlusnõuetele, ja tal on võimalik taotluste läbivaatamist jätkata üksnes pärast seda, kui on möödunud kuus kuud (isegi kui taotlejad täiendavad oma taotlusi varem).
Possibility of Public Prosecutor-General to prevent examination of cases
Seadusega ei ole ette nähtud erandit, mis võimaldaks menetleda kiireloomulisi juhtumeid kiiremini.
Article 61(6) provides that ‘Absence from the hearing of the Public Prosecutor-General, who has been properly notified thereof, or his/her representative shall not prevent examination of the case unless the obligation to participate in the hearing results from the provisions of the Act.’
Artiklid 85 ja 86 kujutavad endast seadusandja sekkumist pooleliolevatesse kohtuasjadesse, eelkõige neisse, mille arutamine on juba oluliselt edasi jõudnud, ning võib takistada konstitutsioonikohtu tööd.
Article 30(5) provides that ‘The Public Prosecutor-General or his/her deputy shall participate in cases examined by the Tribunal sitting in full bench’.
Kõnealused üleminekusätted tervikuna tekitavad olulisi mureküsimusi, kuna need aeglustavad märkimisväärselt konstitutsioonikohtu tööd taotluste lahendamisel ja takistavad konstitutsioonikohut täiel määral tõhusat põhiseaduslikkuse järelevalvet tagamast.
In practice, the combination of Articles 61(6) and 30(5) would appear to give a possibility to the Public Prosecutor-General, who is also the Minister of Justice, to delay or even to prevent the examination of certain cases, including cases handled by the full bench, by deciding not to participate at the hearing.
See on eriti asjakohane seoses kõigi uute tundlike õigusaktidega, millele on osutatud komisjoni arvamuses (vt punkt 4.3 allpool).
This would allow for an undue interference with the functioning of the Tribunal and would violate the independence of the judiciary and the principle of the separation of powers.
22. juulil 2016 vastu võetud seaduse artiklis 92 on sätestatud: „Käesolev seadus jõustub 14. päeval pärast selle avaldamist.“ Välja arvatud juhul, kui toimub ennetav põhiseaduslikkuse kontroll, on seaduse avaldamise ja jõustumise vahele jääv 14-päevane ajavahemik liiga lühike, et oleks võimalik tõhusat põhiseaduslikkuse kontrolli läbi viia.
Postponement of deliberation
Õiguskindluse tagamiseks on oluline, et konstitutsioonikohtule jääks piisavalt aega seaduse põhiseaduslikkuse kontrolliks enne, kui seadus jõustub.
Article 68(5) provides that ‘During deliberations of the full Tribunal, at least four judges may object to the proposed settlement if they consider that the matter is particularly important for State organisational reasons or reasons of public order and they do not agree with the tenor of the settlement.’
Sellega seoses tuleb meenutada, et 11. märtsi 2016. aasta arvamuses rõhutas Veneetsia komisjon, et konstitutsioonikohtul peab olema võimalik üle vaadata õigusakt, mis reguleerib kohtu töökorda, enne selle jõustumist.
Article 68(6) provides that ‘In the event of an objection under paragraph 5, the deliberations shall be postponed for three months and, at the subsequent deliberations after the end of that period, the judges that made the objection shall present their joint proposed settlement.’
Uute õigusaktide ebatõhusa põhiseaduslikkuse kontrolli tagajärjed
Article 68(7) stipulates that ‘If, during the new deliberations referred to in paragraph 6, at least four judges again object, the deliberations shall be postponed by a further three months.
Seim on vastu võtnud, tihti kiirmenetluses, mitu eriti tundlikku õigusakti, nagu eeskätt meediaseadus [41], uus avaliku teenistuse seadus [42], politseiseaduse ja mõningate muude seaduste muutmise seadus [43], prokuratuuriseadus [44] ja uus ombudsmani seadus, millega muudetakse mõningaid muid seadusi [45].
At the end of that period, new deliberations and voting shall take place.’
Komisjon palus oma 1. veebruari 2016. aasta ja 3. märtsi 2016. aasta kirjas Poola valitsusel anda ülevaade selle seadusandliku reformi hetkeolukorrast ja sisust, kuid siiani ei ole seda teavet esitatud.
For cases examined by a full bench, which could imply a large number of cases (see above) the law adopted on 22 July 2016 allows at least four judges of the Tribunal to raise an objection to a draft determination.
Lisaks on Seim vastu võtnud mitu muud tundlikku seaduseelnõud, nagu riikliku meedianõukogu seadus [46] ja uus terrorismivastane seadus [47].
This could lead to the postponement of deliberations on a case for at least 3 months and in some instances for 6 months following the moment the Tribunal reaches the stage of deliberation.
Komisjon leiab, et seni kuni konstitutsioonikohut takistatakse täielikult tagamast tõhusat põhiseaduslikkuse järelevalvet, puudub võimalus teostada tegelikku põhiseaduslikkuse järelevalvet selliste õigusaktide üle nagu eespool osutatud õigusaktid, sealhulgas põhisõiguste järgimise üle.
The Law does not provide for an exception to deal with urgent cases more rapidly.
Komisjon märgib näiteks, et uued õigusaktid (eriti meediat käsitlevad õigusaktid) [48] tekitavad küsimusi meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kohta.
The impact of these provisions on the effectiveness of the constitutional review is a matter of concern in respect of the rule of law, as it prevents the Constitutional Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review, and grant effective and timely judicial redress in all cases.
Täpsemalt muudetakse uute meediat käsitlevate õigusaktidega avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide juhatuse ja nõukogu ametisse nimetamise eeskirju, allutades nad valitsuse (rahandusminister), mitte sõltumatu organi kontrollile.
Transitional provisions for pending cases
Uute õigusaktidega nähakse ka ette eeskirjad juhatuse ja nõukogu liikmete viivitamatuks ametist vabastamiseks.
Article 83(1) provides: ‘The provisions of this Act shall apply to cases begun but not completed before the date of this Act's entry into force.’
Siinkohal kahtleb komisjon eelkõige selles, kas isikutel, keda õigusaktid puudutavad, on võimalik kasutada õiguskaitsevahendeid.
According to Article 83(2) ‘The Tribunal must settle cases referred to in paragraph 1 within one year of this Act's entry into force.
Niisugused õigusaktid nagu avaliku teenistuse seadus [49] on õigusriigi ja põhiõiguste vaatenurgast samuti olulise tähtsusega.
The time-limit of one year shall not apply to the cases specified in Article 84.’
Sellega seoses palus Euroopa Komisjon 1. veebruari ja 3. märtsi 2016. aasta kirjas [50] Poola valitsusel anda ülevaade selle kohta, milliseid õiguskaitsevahendeid saavad kasutada isikud, keda õigusaktid puudutavad.
Article 84(1) states: ‘In the case of applications filed by the entities referred to in Article 191(1), subparagraphs 1 to 5, of the Constitution pending before the date of this Act's entry into force, the Tribunal shall (…) suspend proceedings for six months and call on the applicants to supplement their applications in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5).’
Siiani ei ole Poola valitsus komisjonile selles küsimuses vastust andnud.
Article 84(2) provides: ‘If an application referred to in paragraph 1 is supplemented in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5), the Tribunal shall order the resumption of the suspended proceedings on expiry of the time-limit referred to in paragraph 1.
Politseiseaduse ja mõningate muude seaduste muutmise seadus [51] võib samuti tekitada küsimusi seoses selle kooskõlaga põhiõigustega, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuetega.
Otherwise the proceedings shall be discontinued.’
Lisaks tekitavad uued terrorismivastased õigusnormid küsimusi nende kooskõla kohta põhiõigustega [53] ja alluvad põhiseaduslikkuse järelevalvele.
Article 85(1) states: ‘If the date of a hearing has been set before this Act's entry into force, the hearing shall be postponed and the competent panel shall be adjusted to this Act.’
Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et seni, kuni konstitutsioonikohut takistatakse täielikult tagamast tõhusat põhiseaduslikkuse järelevalvet, puudub võimalus teostada tegelikku kontrolli õigusaktide põhiõigustele vastavuse üle.
The hearing shall take place in accordance with this Act.’
Mure on veelgi suurem seetõttu, et – nagu on märgitud eespool – 22. juulil 2016 vastu võetud seadus näeb ette paljude pooleliolevate kohtuasjade menetlemise peatamise.
Article 86 provides: ‘If the date of publication of a ruling has been set before this Act's entry into force, publication shall be postponed and the competent panel and the requirements concerning the ruling shall be adjusted to this Act.’
JÄRELDUS SÜSTEEMSEST OHUST ÕIGUSRIIGI TOIMIMISELE
On the one hand, Article 83(2) fixes a deadline of 1 year from the date of entry into force of the Act to deal with pending cases.
Eespool esitatud põhjustel on komisjon arvamusel, et Poolas on olemas süsteemne oht õigusriigi toimimisele.
However, on the other hand, Article 84 provides, by derogation to Article 83(2), that pending applications (i.e. applications by institutional actors for constitutional review of legislation) shall be frozen for a period of 6 months.
Asjaolu, et konstitutsioonikohus ei saa täielikult tagada tõhusat põhiseaduslikku järelevalvet, kahjustab tema usaldusväärsust, stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, mis on üks olulisi õigusriigi tagatisi Poolas.
The Tribunal would request the applicants to supplement their applications in order to comply with the new procedural requirements, and would be able to resume its work on these applications only after this period of 6 months has lapsed (even if the applicants have supplemented their application before).
Kui on kehtestatud põhiseaduslikkuse järelevalve süsteem, on selle tõhusus oluline osa õigusriigi toimimisest.
The Law does not provide for an exception to handle urgent cases more rapidly.
Õigusriigi põhimõtete järgimine ei ole üksnes Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 loetletud põhiväärtuse tagamise eeldus.
Articles 85 and 86 amount to legislative interference with pending cases, in particular with those which are already at an advanced stage, and could hamper the functioning of the Tribunal.
Selle eesmärk on veel ka tagada kõigi aluslepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste järgimine ning kodanike, ettevõtjate ja ametiasutuste vaheline vastastikune usaldus kõigis liikmesriikides.
These transitional provisions taken together raise important concerns as they will slow down significantly the work of the Tribunal on applications and prevent the Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review.
SOOVITATAVAD MEETMED
This is particularly relevant in the context of all the sensitive new legislative acts as referred to in the Commission opinion (see below in section 4.3).
Komisjon soovitab Poola ametiasutustel võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada süsteemne oht õigusriigi toimimisele.
Article 92 of the law adopted on 22 July 2016 provides that ‘This Act shall enter into force 14 days after its publication.’
Eelkõige soovitab komisjon Poola ametiasutustel teha järgmist:
Unless recourse is had to a preventive constitutional review of the Act, the period of vacatio legis of 14 days is too short for an effective constitutional review of the Law.
rakendada täielikult konstitutsioonikohtu 3. detsembri ja 9. detsembri 2015. aasta otsused, milles nõutakse, et kolm kohtunikku, kelle nimetas 2015. aasta oktoobris õiguspäraselt ametisse seadusandja eelmine koosseis, saaksid asuda täitma konstitutsioonikohtu kohtuniku ametiülesandeid ning et seadusandja uue koosseisu poolt ilma kehtiva õigusliku aluseta nimetatud kolm kohtunikku ei asuks kohtuniku ametikohale, ilma et neid oleks õiguspäraselt sinna valitud;
For reasons of legal certainty it is important that enough time should be provided to allow the Constitutional Tribunal to review the constitutionality of the Law before its entry into force.
avaldada ja rakendada täielikult konstitutsioonikohtu 9. märtsi 2016. aasta otsus ning sellele järgnenud konstitutsioonikohtu otsused ning tagada, et tulevased otsused avaldatakse automaatselt ja et nende avaldamine ei sõltu ühestki seadusandliku või täitevvõimu otsusest;
In this respect it is recalled that in its opinion of 11 March 2016, the Venice Commission stressed that the Constitutional Tribunal must have a possibility of reviewing an ordinary statute that regulates the functioning of the Tribunal before the statute enters into force.
tagada, et konstitutsioonikohtu seaduse mis tahes reformi käigus järgitakse konstitutsioonikohtu otsuseid, sealhulgas 3. detsembri ja 9. detsembri 2015. aasta ning 9. märtsi 2016. aasta otsust, ning võetakse täiel määral arvesse Veneetsia komisjoni arvamust; tagada, et konstitutsioonikohtu tegevuse tõhusust põhiseaduse täitmise tagamisel ei õõnestaks ei eraldi ega omavahelises koostoimes nõuded, millele on osutatud eespool ja mis puudutavad kvoorumit, kohtuasjade läbivaatamist kronoloogilises järjekorras, peaprokurörile ette nähtud võimalust takistada kohtuasja arutamist, kohtu nõupidamiste edasilükkamist ja selliste üleminekumeetmete kehtestamist, mis mõjutavad pooleliolevaid kohtuasju ja näevad ette kohtumenetluse peatamise;
Consequences of the lack of effectiveness of Constitutional review on new legislation
tagada, et konstitutsioonikohtul on võimalik kontrollida 22. juulil 2016 vastu võetud konstitutsioonikohtu seaduse põhiseadusele vastavust enne seda, kui seadus jõustub, ning selle kohta tehtud konstitutsioonikohtu otsus avaldada ja seda täielikult täita;
A number of particularly sensitive new legislative acts have been adopted by the Sejm, often through accelerated legislative procedures, such as, in particular, a media law [41], a new Civil Service Act [42], a law amending the law on the Police and certain other laws [43] and laws on the Public Prosecution Office [44], and a new law on the Ombudsman and amending certain other laws [45].
hoiduda tegevusest ja avaldustest, mis võivad õõnestada konstitutsioonikohtu legitiimsust ja tema tegevuse tõhusust.
The Commission asked the Polish Government about the state of play and content of these legislative reforms in its letters of 1 February 2016 and 3 March 2016, but so far this information has not been provided.
Komisjon rõhutab, et õigusriigi põhimõtte kohaldamisega seotud küsimustes nõutav eri riigiorganite lojaalne koostöö on praeguse olukorra lahendamiseks hädavajalik.
In addition, a number of other sensitive draft legislative acts have been adopted by the Sejm, such as the Law on the National Council of Media [46] and a new anti-terrorism law [47].
Samuti soovitab komisjon Poola ametiasutustel taotleda 22. juulil 2016 vastu võetud konstitutsioonikohtu seaduse kohta Veneetsia komisjoni arvamust.