natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, taking into account the absence of any private investor willing to invest fresh money into Estonian Air in a way similar to the State, the weaknesses of the 2010 business plan and the existence of macroeconomic objectives not relevant for any private investor, the Commission concludes that measure 3 was not MEIP-conform.
Nagu punktis 4.7 on kirjeldatud, tähendab ümberkorraldusperioodi pikendamine tegelikult seda, et kolm erinevat ja üksteisele vasturääkivat äristrateegiat on kokku liidetud üheks ümberkorralduskavaks.
In addition, for a measure to constitute State aid, it must stem from State resources and be imputable to the State.
2011. aastal ja 2012. aasta algul hõlmas Estonian Airi strateegia tegevuse laiendamist (õhusõidukipargi suurendamine, uued lennuliinid, uued töötajad jne), eesmärgiga saada piirkondlikuks sõlmlennujaamaks; 2012.–2014. aasta strateegia (mille töötas välja sel ajal äsja ametisse nimetatud juhtkond) oli aga täiesti vastupidine ning seadis eesmärgiks lendude mahu vähendamise ja punktist punkti lendude teenindamise piiratud arvul põhiliinidel.
This criterion is not disputed in relation to the 2010 capital injection, given that it was the Ministry of Economic Affairs and Communication of Estonia, as shareholder of the airline, who injected the cash from the State budget.
Ümberkorralduskava viimases, 2015.–2016. aastat hõlmavas osas, kus kaalutakse Infortari kaasamist, on taas päevakorral piiratud laienemine.
Finally, the Commission observes that the measure affects trade and threatens to distort competition between Member States as Estonian Air is in competition with other airlines of the European Union, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993 [42].
Võib öelda, et eespool kirjeldatud ümberkorralduskavas on kokku pandud mitu täiesti erinevat, eri äriplaanidel põhinevat strateegiat, mille on ette valmistanud erinevad juhtkonnad täiesti erinevatel ärilistel eesmärkidel.
Measure 3 thus enabled Estonian Air to continue operating so that it would not have to face, as other competitors, the consequences normally deriving from its poor financial results.
On selge, et algselt (kolmanda meetme võtmise ajal 2010. aasta novembris) ei käsitatud punktis 4.7 kirjeldatud strateegiaid ühe ja järjepideva ümberkorralduskavana.
The Commission therefore concludes that measure 3 entailed State aid in favour of Estonian Air.
Veelgi enam – need strateegiad on üksteisest sedavõrd erinevad, et neid ei saa vaadelda 2013. aasta juunis esitatud algse äriplaani kohandustena, mille eesmärk oli arvesse võtta rakendamise ajal ilmnenud uusi arengusuundi.
Measure 4
Need strateegiad on üheks äriplaaniks liidetud tagantjärele ja selle ainus eesmärk näib olevat lisada ümberkorralduskavasse riigi poolt aastatel 2010–2012 antud ümberkorraldusabi (st 3. ja 4. meede), et vältida algselt teatatud ümberkorraldusabi puhul ühekordse abi põhimõtte rikkumist.
As regards the EUR 30 million cash injection decided by Estonia in December 2011 (measure 4), Estonia is of the opinion that it did not entail State aid.
Peale selle tekitaks muudetud ümberkorralduskava heakskiitmine absurdse olukorra, kus üht osa kõnealusest ümberkorraldusabist kasutati 2011. ja 2012. aastal Estonian Airi lennumahu ja tegevuse laiendamiseks ning seejärel teist osa 2013. aastal lennuettevõtja lennumahu ja tegevuse piiramiseks.
No other investor participated in this capital injection, as a result of which SAS’s stake was diluted from 10 % to 2,66 %, while the State’s stake increased from 90 % to 97,34 %.
Ükski ümberkorralduskava ei hõlmaks mõlemat eespool kirjeldatud strateegiat, mis on üksteisega vastuolus.
The Commission remains unconvinced by the arguments provided by the Estonian authorities in the course of the formal investigation procedure.
Lisaks märgib komisjon, et kui Eesti oleks teatanud 3. ja 4. meetmest kui ümberkorraldusabist ning komisjon oleks nende rakendamiseks loa andnud, ei saa siiski kõrvale jätta asjaolu, et 2013. aastal antud uus abi tähendanuks ühekordse abi põhimõtte rikkumist.
In the first place, the decision to invest was made by the State alone without any private intervention: SAS decided not to participate in this capital injection and the private bank […], who initially considered granting a loan to Estonian Air, refused to provide it in the end.
Seega, kui komisjon oleks muudetud ümberkorralduskava, mis ümberkorraldusperioodi alguskuupäeva ettepoole nihutamise tõttu hõlmab ka 3. ja 4. meedet, heaks kiitnud, oleks Eesti meetmest teatamata jättes olnud paremas olukorras, kui siis, kui ta oleks sellest teatanud.
Therefore, the investment cannot be deemed pari passu.
Komisjon on varem heaks kiitnud ümberkorraldusprotsesse, mis põhinevad ühel ümberkorraldusstrateegial, mida aja jooksul on teataval määral muudetud ja edasi arendatud, ent praegu vaadeldavate, üksteisega täielikult vastuolus olevate äristrateegiate puhul ei ole ta seda kunagi teinud.
In addition, the 2011 business plan, on the basis of which the investment decision was taken, foresees an expansionary strategy and a radical change of business model from point-to-point to hub-and-spoke on the basis of a regional network.
Näiteks Varvaressose juhtumi [44] puhul leidis komisjon, et selle äriühingu suhtes aastatel 2006–2009 rakendatud meetmeid tuleb hinnata ümberkorraldusprotsessi osana, võttes aluseks 2009. aasta ümberkorralduskava (mis hõlmas ajavahemikku 2006–2011).
Estonia has provided a presentation of the plan according to which the airline would acquire new aircraft (passing from seven planes in 2011 to 13 in 2013 and 2014) and make Tallinn a hub for Europe-Asia flights.
Varvaressose 2009. aasta ümberkorralduskava käsitati aastast 2006 pärineva strateegia- ja äriplaani edasiarendusena, mis põhines samal äristrateegial ja sisaldas põhimõtteliselt samu ümberkorraldusmeetmeid, mille rakendamist alustati 2006. aastal ning jätkati kuni 2009. aastani ja ka pärast seda.
According to this presentation, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholder and EUR […] million from a […] loan.
Varvaressose otsusega seotud asjaolud erinesid seega täielikult käesolevast juhtumist, kus ärimudelit on pikendatud ümberkorraldusperioodi jooksul kaks korda täielikult muudetud.
Despite the fact that […] decided not to provide the loan in the end, the Commission highlights that Estonia granted EUR 30 million, without giving any kind of consideration to the impact that […] decision would have for the outcome of the 2011 business plan.
Seepärast leiab komisjon, et teatatud ümberkorraldusabi hindamisel ei saa võtta aluseks 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskava.
This cannot be seen as the rational behaviour of an informed market operator.
Seega hinnatakse ümberkorraldusabi 2013. aasta juunis teatatud esialgse ümberkorralduskava alusel.
It also appears unrealistic to consider that Estonian Air would be able to almost triple its revenue in just 4 years and pass from EBT of EUR –15,45 million in 2011 to EUR 4,2 million in 2014, in particular in a context of economic and financial crisis.
Lisaks märgib komisjon, et isegi juhul, kui ta nõustunuks, et ümberkorraldusabi on asjakohane hinnata muudetud ümberkorralduskava alusel (quid non), jäävad ikka veel alles märkimisväärsed kokkusobivusprobleemid (nt ebatavaliselt pikk ümberkorraldusperiood (rohkem kui kuus aastat) [45], ebapiisavana tunduvad kompensatsioonimeetmed, mis vaatamata abi kogusumma suurendamisele on veelgi nõrgemad kui 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava puhul).
In this respect, the Commission recalls that according to the December 2011 financial forecast of IATA [43], profit margins in the airline industry in 2011 were squeezed as oil and fuel prices surged.
Lõpuks võib ka Estonian Airi erastamine, mille käigus Infortar omandab negatiivse hinna eest ilma pakkumismenetluseta […] % riigi aktsiatest, tekitada täiendavaid küsimusi seoses Infortarile antava võimaliku abiga.
For 2012, IATA foresaw that the European airline industry would face pressure due to the economic turmoil that would result from a failure of governments to resolve the euro area sovereign debt crisis.
Ehkki Eesti ametiasutuste korraldatud sõltumatu eksperdiuuringu tulemused näitavad, et ajal, mil Infortar omandab Estonian Airi aktsiad, jääb lennuettevõtja omakapitali koguväärtus vahemikku […] miljonit eurot, ei maksa Infortar kõnealuste aktsiate eest riigile tegelikult mitte midagi.
Considering that the European airlines were likely to be hit badly by recession in their home markets, IATA’s 2012 forecast for European airlines was an earnings before interest and taxes (EBIT) margin of 0,3 %, with net losses after tax of USD 0,6 billion (namely EUR 0,46 billion).
Abi kokkusobivus siseturuga
It also appears unrealistic to consider that Estonian Air would increase the number of seats from 1 million in 2011 to 2,45 million in 2014 while substantially increasing the load factor from 59,2 % to 72,3 % in the same period.
Kuna 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel.
The key risks also appear undervalued and the mitigation measures do not seem sufficiently assessed.
Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud [46].
The hub-and-spoke model was abandoned very rapidly by mid-2012 in view of the extremely negative results of the airline.
Eesti ametiasutused on seisukohal, et 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi, ja on seetõttu esitanud väited, mille alusel hinnata nende kokkusobivust aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ning eelkõige päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega.
In addition, the 2011 business plan explicitly takes into account various macroeconomic and political benefits to the State which are irrelevant from the perspective of a private investor.
Eesti ametiasutused väidavad algselt teatatud ümberkorralduskava põhjal, et 3. ja 4. meede ei kujuta endast riigiabi, ega ole esitanud meetmete kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust.
For instance, the plan indicates that the benefits of the investment for Estonia are significant and explicitly states that ‘the chosen network model is preferred taking into account current needs of business people and government directives’.
Komisjon on siiski hinnanud, kas eespool nimetatud meetmete suhtes saaks kohaldada mõnd aluslepingu kohast võimalikku kokkusobivuspõhjendust.
In addition, the plan indicates that as a result of the investment, 2000 jobs would be created and that Estonia would improve its position in global competitiveness rankings.
Nagu päästmisabimenetluse algatamise otsustes on märgitud, leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei ole 3. ja 4. meetme suhtes nende laadi tõttu võimalik kohaldada.
Moreover, the Estonian authorities state that the proposed strategy fed into the Government Action Plan for 2011-2015 to develop direct air links to all major European business centres and to turn Tallinn Airport into a hub for Asia-Europe flights.
Sama kehtib ka aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandite kohta.
For the reasons explained in recital 128, such considerations would not have been taken into account by a prudent market investor.
Kuna Estonian Air oli 3. ja 4. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes (vt põhjendused 24–26), tundub, et teatavate piirkondade või sektorite arenguga seotud erandeid, mis on sätestatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, ei ole võimalik kohaldada.
Therefore, the Commission considers that measure 4 entailed a selective undue advantage to Estonian Air.
Eespool öeldu kehtib vaatamata asjaolule, et Estonian Air asub abikõlblikus piirkonnas ning tal võiks olla õigus saada regionaalabi.
For the same reasons stated in recitals 130 and 131, the Commission considers that measure 4 stems from State resources and is imputable to the State and that it affects trade and threatens to distort competition between Member States.
Samuti märgib komisjon seoses ajutises raamistikus sätestatud kriisieeskirjadega, [47] et 3. ja 4. meede ei vasta nende kohaldamise tingimustele.
The Commission therefore concludes that measure 4 entailed State aid in favour of Estonian Air.
Seepärast tundub, et 3. ja 4. meetme kokkusobivust saab hinnata vaid aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, mille järgi võib riigiabi lubada, kui see on antud teatud majandussektorite arengu soodustamiseks ja kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
Measure 5
Komisjon hindab ka seda, kas Estonian Air oli 3., 4., 5. ja 6. meetme rakendamise ajal päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste (3., 4. ja 6. meede) ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste (5. meede) kohaselt päästmis- või ümberkorraldusabikõlblik.
The Commission comes to the conclusion that the rescue loan facility should be considered State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty since the loan, stemming from State resources, entails a selective advantage for Estonian Air which affects trade between the Member States and threatens to distort competition (see recital 131).
Estonian Airi raskused
In view of the financial situation of Estonian Air (it had been loss-making since 2006 and, by the end of July 2012, it had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law — see details in Section 7.4.1), it was highly unlikely that a private creditor would be willing to provide any additional loans to cover the severe liquidity problems of Estonian Air.
Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 9 on öeldud, et komisjon peab äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma vahenditega või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.
The Estonian authorities themselves regard this measure as State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty since they claimed the fulfilment of rescue aid conditions of the 2004 R&R Guidelines.
Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 10 on selgitatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks juhul, kui see on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või kui see vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.
Measure 6
Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 11 on lisaks märgitud, et isegi kui ei esine ühtegi punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahavoog, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus.
The decision of the Estonian authorities to inject EUR 40,7 million into Estonian Air in the form of equity should be considered State aid.
Komisjon märgib kõigepealt, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit:
The capital injection comes directly from the State budget and thus from State resources.
Tabel 6
Moreover, since it exclusively benefits one undertaking (namely Estonian Air) and is provided subject to conditions that a prudent market economy investor would normally not accept (financial difficulties of Estonian Air, investment not based on an appropriate analysis of return on the investment but on public interest considerations such as connectivity of Estonia and strategic importance of Estonian Air for the Estonian economy), the planned capital injection entails a selective advantage to Estonian Air.
Estonian Airi netotulem alates 2006. aastast
Moreover, the measure affects trade between Member States and threatens to distort competition (see recital 131).
Allikas:
The measure in question thus enables Estonian Air to continue operating so that it does not have to face, as other competitors, the consequences normally deriving from its poor financial results.
Estonian Airi aastaaruanded, kättesaadavad veebisaidil http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/.
The Estonian authorities themselves regard this measure as State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty since they claimed the fulfilment of restructuring aid conditions of the 2004 R&R Guidelines.
Aastatel 2006–2010 on Estonian Airi aastaaruanded esitatud Eesti kroonides (EEK).
The Commission therefore concludes that the notified restructuring measure constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Tabelis on kasutatud vahetuskurssi 1 euro = 15,65 Eesti krooni.
This is not disputed by the Estonian authorities.
(tuhandetes eurodes)
Conclusion as regards the existence of aid
Estonian Airi märkimisväärne kahjum on esimene märk lennuettevõtja raskustest.
For the reasons stated in recitals 108-119, the Commission concludes that measures 1 and 2 did not entail State aid to Estonian Air within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Lisaks sellele ilmneb, et olemas olid ka mõned raskustes oleva äriühingu tavalised tunnused.
However, for the reasons stated in recitals 120-143 the Commission considers that measures 3, 4, 5 and 6 constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty and will therefore assess their lawfulness and compatibility with the internal market.
Näiteks on Estonian Airi intressikulud alates 2008. aastast pidevalt kasvanud, nagu on näha järgmises tabelis:
Legality of the aid
Tabel 7
Article 108(3) of the Treaty states that a Member State shall not put an aid measure into effect before the Commission has adopted a decision authorising the measure.
Estonian Airi intressikulud alates 2006. aastast
The Commission first observes that Estonia implemented measures 3, 4 and 5 without notifying them previously to the Commission for approval.
(eurodes)
The Commission regrets that Estonia did not comply with the stand-still obligation and has therefore violated its obligation according to Article 108(3) of the Treaty.
Estonian Airi varalt saadav tulu ja omakapitali tootlus on 2006. aastast saadik olnud pidevalt negatiivne; samas kasvas aastatel 2006–2008 pidevalt võlgnevuse suhe omakapitali, suurenedes 2008. aastaks [80–90] %-ni.
As regards measure 6, the Commission understands that the EUR 40,7 million capital injection has not yet been carried out.
Nimetatud suhte kahanemine 2009. ja 2010. aastal tulenes kapitali suurendamisest neil aastatel, mitte Estonian Airi võla vähendamisest.
Thus, Article 108(3) of the Treaty has been respected in relation to the notified restructuring measure.
Lisaks sellele kasvas Estonian Airi võlg aastatel 2010–2011 hüppeliselt: [5–10] miljonilt eurolt [40–50] miljoni eurole.
Acceptability of the modified restructuring plan of 31 October 2014
Netovõlg kasvas jätkuvalt nii 2012. aastal ([50–60 miljonit eurot), 2013. aastal ([50–60] miljonit eurot) kui ka 2014. aastal ([60–70] miljonit eurot)).
Before analysing the compatibility of the aid measures identified described in Section 7.1, the Commission needs to establish on which of the submitted restructuring plans such analysis should be conducted.
Lisaks eespool öeldule on Eesti ametiasutused selgitanud, et 2011. aasta novembri lõpus oli lennuettevõtjal üksnes 3,1 miljonit eurot rahalisi vahendeid, mis tähendab, et Estonian Air oleks [äriühingu nimetus] sõlmitud lepingut aasta lõpuks rikkunud, ehk teisisõnu oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud.
Since the modified restructuring plan of October 2014 significantly extends the restructuring period from 5 years to 6 years and one month, moves backwards its start date by more than two years and includes additional aid measures, it cannot be considered as a simple development of the notified restructuring plan of June 2013.
Samuti lõpetas Estonian Air 2011. aasta novembris maksed mõnele suuremale teenuseosutajale ning kuu lõpuks ei olnud käibekapital tasakaalus: debitoorne võlgnevus oli 5,5 miljonit eurot, kreditoorne võlgnevus aga 10,6 miljonit eurot.
As described in Section 4.7, the extension of the restructuring period effectively means that three distinct and opposing business strategies would be combined into a single restructuring plan.
Ilma 4. meetmeta oleks lennuettevõtja oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud.
The strategy of Estonian Air in 2011 and at the beginning of 2012 was to expand operations (additional aircraft, routes, staff, etc.) with the aim of becoming a regional hub-and-spoke operator, while the strategy in 2012-2014 (developed by a newly appointed management team) was exactly the opposite — reduction of capacities and focus on point-to-point operations on a limited number of core routes.
Makseviivitus aga on raskustes oleva äriühingu tavaline tunnus.
The restructuring plan would thus combine several radically different business strategies based on different business plans and prepared by different management teams with totally different business objectives.
2012. aastal halvenes lennuettevõtja finantsolukord vaatamata 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta märtsis tehtud kapitalisüstidele (4. meede) veelgi ning 2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks (vt põhjendus 25).
It is evident that originally (in November 2010 when the third measure was granted) the strategies described in Section 4.7 were not considered as one continuous restructuring plan.
Seetõttu võis Estonian Airi sellest ajast alates lugeda raskustes olevaks äriühinguks ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunkti c alusel.
Further, their differences are such that they cannot be considered as mere adaptations to the original plan notified in June 2013 reacting to developments during its implementation.
Samuti võib Estonian Airi pidada raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste alusel, kuna lennuettevõtja omakapital oli 2014. aastal märkimisväärselt negatiivne (–31,393 miljonit eurot).
Their combination into one plan is made ex post with the sole apparent aim of including within restructuring aid the measures of the State in the period 2010-2012 (namely measures 3 and 4), in an attempt to avoid a breach of the ‘one time, last time’ principle for the originally notified restructuring aid.
Seega vastab Estonian Air päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 20 alapunkti a nõuetele.
In addition, accepting the modified restructuring plan would lead to an absurd situation where part of the assessed restructuring aid was used in 2011/2012 to expand Estonian Air’s capacity and operations while another part of the restructuring aid was subsequently used to reduce its capacities and operations as of 2013.
Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 12 ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 21 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei või päästmis- või ümberkorraldusabi saada, isegi kui selle finantsseisund on esialgu ebakindel.
No single restructuring plan would have included both of these mutually incompatible strategies.
Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks tema asjaomases valdkonnas tegutsemise kolme esimese aasta jooksul.
Moreover, the Commission notes that if Estonia had notified — and the Commission had authorised — measures 3 and 4 as restructuring aid, the fact that new aid in 2013 would have been in breach of the ‘one time, last time’ principle would be undisputable.
Estonian Air loodi 1991. aastal ja teda ei saa lugeda vastasutatud äriühinguks.