natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission also expressed doubts as regards the measures under assessment and came to the preliminary conclusion that they entailed incompatible State aid.
Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelist müügi- ja tagasiliisimislepingut käsitleva 23. mai 2013. aasta kaebuse kohta (vt põhjendus 10) järeldas komisjon, et meede ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud.
In relation to measure 1, although it appeared that it had been carried out on pari passu terms by the three shareholders of the airline at the time, the Commission observed that the new shares were paid in cash and through loan-to-equity conversion.
MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSTE KOHTA
Since the Commission had no detailed information on which shareholders had injected fresh money and which had accepted a loan-to-equity conversion, the Commission could not exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and thus took the preliminary view that measure 1 entailed unlawful State aid.
Eesti märkused
As regards its compatibility with the internal market, the Commission noted that given the difficulties of the airline, only Article 107(3)(c) of the Treaty seemed applicable.
Eesti esitas komisjoni päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused 9. aprilli ja 17. mai 2013. aasta kirjades.
However, the Commission came to the preliminary view that this was not the case since measure 1 did not meet several of the criteria of the 2004 R&R Guidelines.
meetme osas on Eesti seisukohal, et investeering tehti usaldusväärse äriplaani ja lennuettevõtja positiivse hindamise alusel.
As regards measure 2, the Commission observed that, at the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia and that it lied within the jurisdiction of the Ministry of Economic Affairs and Communications, which seemed to indicate that the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State.
Lisaks sellele rõhutab Eesti, et iga aktsionär tegi ise tehingu analüüsi ja et kõik aktsionärid otsustasid teha kapitalisüsti proportsionaalselt oma osalusega, mis tähendab, et 1. meede võeti samaväärsuse põhimõttel.
In addition, since no open, transparent and unconditional tender had taken place, the Commission could not automatically exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and came to the preliminary view that measure 2 entailed unlawful State aid.
meetme kohta märgib Eesti kõigepealt, et pakkumismenetluse puudumisest ei saa mingil juhul järeldada riigiabi olemasolu ja et müük põhines nii või teisiti tehinguväärtusel, milles kajastus Estonian Airi maapealse teeninduse osa (mis pealegi oli kasumlik) tegelik turuhind.
In relation to measure 3, the Commission first noted that it was not carried out on pari passu terms.
Lisaks sellele on Eesti seisukohal, et tehing oli sarnaste tehingutega võrreldav.
It also highlighted that — as was the case for measure 2 — the contributions of the State and SAS had a different nature (fresh money from the State v conversion of debt from SAS) and were not of comparable amounts.
Samuti rõhutab Eesti, et Tallinna Lennujaam on riigist sõltumatu üksus ning et kõik selle juhatuse ja nõukogu liikmed on sõltumatud ärimehed, mitte riigi esindajad ega riigi määratud isikud.
As regards the 2010 business plan, the Commission doubted whether it could be regarded as sufficiently sound to conclude that a prudent private investor would have entered into the transaction in question on the same terms and also noted that Cresco had apparently disagreed with the plan and refused to inject additional money in the airline.
Ka esitab Eesti selgitusi 3. meetme (mida ta peab samuti abivabaks) täpse struktuuri kohta.
Also, the Commission observed that Estonia had stated that the decision to increase capital in 2010 was taken in order to ensure the long-term flight connections to the most important business destinations and to gain control of the airline.
Veel väidab Eesti, et SASi osalus ulatub […] miljoni euroni, st kahe miljoni euro suurune rahaline sissemakse ja Cresco osaluse omandamine […] miljoni euro eest.
On that basis, the Commission preliminarily concluded that measure 3 entailed unlawful State aid, which would be not be compatible with the internal market since it did not seem to respect the legal requirements of the 2004 R&R Guidelines, including a possible breach of the ‘one time, last time’ principle.
2010. aasta äriplaani kohta arvab Eesti, et see põhines jätkusuutlikul kasvul ning positiivsetel ootustel, mille kohaselt Eesti majandus taastub ja kasvab, samuti Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) tolleaegsetel ootustel, et rahvusvaheline liiklus kasvab.
The Commission also assessed whether measure 4 would be in accordance with the market economy investor principle (‘MEIP’).
Eesti sõnul sisaldas 2010. aasta äriplaan kõiki aruka ja usaldusväärse investeerimisotsuse jaoks vajalikke ajendeid.
It first raised doubts as to whether the 2011 business plan was reliable and whether it was realistic to consider that only a bigger network and more frequencies, implying a capacity increase in terms of connections, fleet and staff, would improve the airline’s competitiveness.
Makromajanduslike kaalutluste arvesse võtmise kohta riigi poolt väidab Eesti, et need kaalutlused ei olnud riigi investeerimisotsuse ainus ajend.
The Commission also observed that the forecast growth prospect of the 2011 business plan seemed overoptimistic and the proposed hub-and-spoke strategy appeared extremely risky, something which appeared to be confirmed by the fact that neither the remaining private shareholder (SAS) nor any private creditor ([…]) was willing to participate in the transaction.
Samuti esitab Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vanemanalüütiku poolt lennuettevõtja kohta tehtud hindamise, milles Estonian Airi omakapitali koguväärtuseks on pärast täiendavat investeeringut (prognoositavate diskonteeritud rahavoogude põhjal) märgitud [0–10] miljonit eurot.
In view of those considerations, the Commission came to the preliminary view that measure 4 entailed unlawful State aid and that it did not meet the criteria set out for rescue or restructuring aid under the 2004 R&R Guidelines.
Laenu osas, mida [erapanga nimetus] pidi lennuettevõtjale andma, kuid mida ta lõpuks ei teinud, on Eesti seisukohal, et seda tuleb vaadata tema omakapitaliinvesteeringust eraldi.
Finally, as regards the rescue loan facility (measure 5), the presence of aid was not disputed by Estonia.
Samuti rõhutab Eesti, et 2011. aasta äriplaan oli elujõuline ja usaldusväärne ning et see sisaldas laienemisstrateegiat, mis põhines piirkonna lennundusturu tugeval ja põhjalikul majandusanalüüsil ning ümberkaudsete riikide majanduse oodataval arengul.
The Commission preliminarily noted that the aid seemed to fulfil most of the criteria of Section 3.1 of the 2004 R&R Guidelines concerning rescue aid.
Lisaks väidab Eesti, et 2011. aastal oli lennuettevõtja omakapital väärtuslik nii enne kui ka pärast kapitalisüsti.
However, the Commission had doubts as to whether the ‘one time, last time’ principle had been respected in view of the fact that measures 1 to 4 could have entailed unlawful and incompatible aid.
Ehkki Eesti tunnistab, et 2011. aasta äriplaan ei toiminud ja 2012. aasta keskel sellest loobuti, väidab ta, et ajal, kui riik otsustas 4. meetme ellu viia, uskus ta, et lennuettevõtja suudab oma elujõulisuse taastada.
Since the Estonian authorities did not provide any justification allowing for an exception to the ‘one time, last time’ principle, the Commission came to the preliminary view that measure 5 could be regarded as unlawful and incompatible aid.
Päästmislaenu (5. meede) osas on Eesti seisukohal, et kõik päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused on täidetud.
For the part of the rescue loan not been disbursed at the time, namely EUR 12,1 million (see recitals 42 and 43 above), the Commission reminded Estonia of the suspensory effect of Article 108(3) of the Treaty.
Eesti lisab siiski, et kui komisjon peaks leidma, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud, peaks ta võtma arvesse, et Estonian Air teenindab vaid 0,17 % Euroopa-sisesest lennuliiklusest ning et abil ei ole lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele ja see ei tekita lubamatuid konkurentsimoonutusi.
It added that Estonia should refrain from providing that amount to Estonian Air until the Commission had reached a final decision.
19. märtsi 2014. aasta märkustes ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta (6. meede) kordab Eesti samu eespool esitatud väiteid ühekordse abi põhimõtte kohta.
The restructuring aid opening decision
Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamise osas leiab Eesti, et komisjon peaks lubama lisada juhtkonna poolt võetavad leevendusmeetmed tundlikkusanalüüsi, sest selline on ettevõtjate tavaline praktika.
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid to Estonian Air of EUR 40,7 million in the form of equity on the basis of the restructuring plan (measure 6).
Eesti lisab ka mõned selgitused selle kohta, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu ja DOC-jääktulu ning kompensatsioonimeetmetena pakutud lennuliinide kasumimarginaal (vt põhjendus 79).
The State-aid character of the measure was not disputed by Estonia, inter alia, given that the planned capital injection would come directly from the State budget and would exclusively benefit Estonian Air at conditions that a prudent market economy investor would normally not accept.
Eesti sõnul hõlmab 1. taseme jääktulu igalt reisijalt saadavat piirtulu, arvestamata lendamisega seotud kulusid, ja DOC-jääktulu igalt reisijalt saadavat tulu, sealhulgas kõik lendamisega seotud muutuvkulud, välja arvatud õhusõidukiga seotud kulud või muud üldkulud.
The Commission then assessed the compatibility of measure 6 on the basis of the restructuring aid provisions of the 2004 R&R Guidelines.
Lisaks väidab Eesti, et lennuliine tuleb lugeda vastuvõetavateks kompensatsioonimeetmeteks, kuna nende kõigi 1. taseme jääktulu oli positiivne, ja ei nõustu komisjoni väitega, et suletud lennuliinid ei oleks uue ärimudeli raames kasumlikud.
The Commission then looked at whether the restructuring plan would allow Estonian Air to restore its long-term viability.
Huvitatud isikute märkused
The Commission observed that the scenario analysis and the sensitivity analysis of the restructuring plan showed significant weaknesses.
Komisjon sai päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused lennuettevõtjatelt IAG ja Ryanair.
In particular, it noted that in the low case scenario, Estonian Air would reach a slightly positive EBT in 2017.
IAG väidab, et teda mõjutab Estonian Airile antav päästmisabi investeeringu tõttu ettevõtjasse FlyBe ja suhte tõttu Finnairiga.
However, the net cash before financing would remain negative even after additional restructuring measures are adopted by the management of the airline (see Table 4).
Lisaks märgib IAG, et tema arvates ei kahjustaks Estonian Airi turult lahkumine Eesti ühendatust.
Moreover, the sensitivity analysis showed that relative minor changes in the assumptions would result, on a stand-alone basis, in the need for additional funding except in one case.
IAG väljendas muret ühekordse abi põhimõtte väidetava rikkumise üle.
On that basis, the Commission doubted whether the original restructuring plan provided a sound basis for restoring the long-term viability of Estonian Air.
Ryanair avaldab heameelt Estonian Airile antud päästmisabi ametliku uurimise üle komisjoni poolt, eriti arvestades Estonian Airi ebatõhusust võrreldes Ryanairiga.
As regards compensatory measures, the Commission expressed doubts concerning the acceptability of the release of slots in a number of coordinated airports.
meetme kohta märgib Ryanair kõigepealt, et Cresco otsustas oma osalusest loobuda ja seda tuleb käsitada kui selget viidet, et kapitalisüstid ei olnud kooskõlas majanduslikult tegutseva investori põhimõttega.
Additional information on the capacity-constrained nature of the airports and economic value of the slots was necessary in order to assess whether these slots could be accepted as compensatory measures.
Ryanair märgib, et odavlennufirmad on Estonian Airi suguste riiklike lennuettevõtjate kõrval parem alternatiiv ja et ELi õiguses ei tunnustata iga liikmesriigi õigust omada riiklikku lennuettevõtjat.
As regards the discontinuation of 12 routes considered as compensatory measures (see recital 54 above), it was unclear to the Commission how the ‘Level 1 contribution’, ‘DOC contribution’ and the profitability margin of those routes had been calculated.
Lõpetuseks väidab Ryanair, et Estonian Airile antud riigiabi mõjutab otseselt ja oluliselt tema turupositsiooni ning et see abi moonutab tugevalt konkurentsi.
The Commission noted that the difference between those profitability indicators was very pronounced and that it was unclear whether Estonian Air would have had to give up the routes in any event in order to return to viability.
Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitasid märkusi kaks huvitatud isikut: huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, ja Ryanair.
In particular, the Commission noted that all routes had a negative profitability margin.
Huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, leiab, et Estonian Airi ümberkorralduskava ei ole ei usaldusväärne ega teostatav, arvestades asjaolu, et lennuettevõtja kahjum 2012. aastal oli erakordselt suur, viies netomarginaalini alla – 50 %.
In relation to the proposed own contribution of Estonian Air of EUR 38 million (or 48,3 % of the total restructuring costs of EUR 78,7 million), the Commission noted that it appeared in principle acceptable.
Samuti märgib huvitatud isik, et kompensatsioonimeetmetena välja pakutud lennuliinide kasumlikkuse arvutus näitab nende vastuvõetamatust kompensatsioonimeetmena, ning jõuab üldisele järeldusele, et ümberkorraldusabi ei tohiks lubada.
However, the Commission expressed doubts on the sale of three aircraft CRJ900 in 2015, the sale of AS Estonian Air Regional and the sale of Estonian Air’s 51 % stake in Eesti Aviokütuse Teenuste AS.
Lõpetuseks esitab huvitatud isik juhtuuringu Ungari ühendatuse kohta pärast lennuettevõtja Malév krahhi ja jõuab järeldusele, et turg on võimeline riikliku lennuettevõtja kaotuse piisavalt kompenseerima.
The Commission nonetheless considered that the sale of property, a new loan from […] and the sale of Estonian Air’s 60 % stake in AS Amadeus Eesti could be accepted as own contribution.
Ryanair märgib kõigepealt, et komisjon peaks hindama, kas Eestil oli muid valikuvõimalusi (nt likvideerimine) peale riigiabi andmise.
Finally, the Commission recalled its doubts in the rescue aid opening decisions as regards the compatibility of measures 1 to 5, which could lead to a breach of the ‘one time, last time’ principle.
Ka väidab Ryanair, et ümberkorralduskava eeldused on äärmiselt optimistlikud ja et see kava on määratud läbikukkumisele.
On that basis, the Commission doubted whether the notified restructuring measure complied with the 2004 R&R Guidelines and would be compatible with the internal market.
Ryanair arvab näiteks, et on ebarealistlik, et Estonian Airil õnnestub kapitali kaasamiseks müüa mõned oma õhusõidukid.
As regards the complaint received on 23 May 2013 regarding a sale-and-lease-back agreement between Estonian Air and Tallinn Airport (see recital 10 above), the Commission concluded that it did not entail an undue advantage to Estonian Air and thus excluded the presence of State aid.
Lisaks sellele märgib Ryanair, et ei ole täidetud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste tingimused, eelkõige ühekordse abi põhimõte.
COMMENTS ON THE OPENING DECISIONS
Lõpuks rõhutab Ryanair, et Estonian Airile antav abi kahjustab oluliselt tema turupositsiooni.
Comments from Estonia
Eesti seisukohad seoses huvitatud kolmandate isikute märkustega
Estonia provided comments on the Commission’s rescue aid opening decisions by letters of 9 April and 17 May 2013.
Eesti vastas huvitatud isikute esitatud väidetele üksikasjalikult.
As regards measure 1, Estonia is of the view that the investment was completed on the basis of a credible business plan and a positive valuation of the airline.
Seoses IAG märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et Estonian Air ja FlyBe ei lenda samadesse lennujaamadesse ega ole seega konkurendid.
Estonia indicates that SAS’s contribution (which partly took the form of a loan-to-equity conversion) is to be seen in a broader context in which SAS had provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009.
Riigi ühendatuse osas leiab Eesti, et Estonian Airi turult lahkumine kahjustaks seda, ja väidab, et odavlennufirmad ei paku Eestile olulist tüüpi ühendatust.
As regards the State’s participation, Estonia explains that it based its decision on a valuation report produced by the Ministry of Economic Affairs and Communications according to which the value of the airline post-investment would exceed its pre-investment value.
Seoses Ryanairi märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et odavlennufirmade tõhusust ei saa võrrelda piirkondlike lennufirmade omaga.
In addition, Estonia highlights that each shareholder carried out its own analysis of the operation and that they all decided to inject capital in proportion to their shareholdings, which would render measure 1 pari passu.
Riigi põhjenduste osas lennuettevõtjasse investeerida leiab Eesti, et kasumlik ja jätkusuutlik lennuettevõtja on äärmiselt oluline, kuna see tagab Eestile regulaarsed ja usaldusväärsed ühendused mitme riigiga, mis on Eesti peamised majandus- ja kaubanduspartnerid, ning et seda rolli lennuettevõtja peamised konkurendid ei täida.
Estonia first notes in relation to measure 2 that the absence of a tender is in no way conclusive that State aid is present and that in any event the sale was based on a transaction value that reflected the true market price of the ground handling business of Estonian Air, which was moreover profit-making.
Lõpuks väidab Eesti, et odavlennufirmad ei ole olnud Eestis edukad mitte Estonian Airi tegevuse, vaid turu väiksuse tõttu, ning välistab konkurentsi Ryanairi ja Estonian Airi vahel, kuna nende huviorbiidis on erinevad tarbijasegmendid.
According to Estonia, measure 2 consisted of the sale of the ground handling assets of the airline without employees or liabilities and the book value of the assets represented a floor price.
Eesti vastas ka ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustele.
In addition, Estonia is of the opinion that the transaction was comparable to similar ones.
Mis puudutab märkusi huvitatud isikult, kes ei soovi oma andmeid avaldada, siis ei esita Eesti neist mõne kohta oma tähelepanekuid, väites, et ta esitab uue ümberkorralduskava ja et seetõttu ei ole need märkused enam asjakohased.
Estonia moreover emphasises that Tallinn Airport is an independent entity with no State interference and that all members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives or appointees of the State.
Eesti osutab siiski asjaolule, et Eestisse suunduvatel ja Eestist lähtuvatel lennuliinidel ei esine ülekoormust ning et puudub risk siseturgu kahjustada seeläbi, et teiste liikmesriikide kanda jääb ebaõiglane osa struktuurilistest kohandustest.
Moreover, Estonia provides clarifications as regards the exact structure of measure 3, which it also considers aid-free.
Võrdluse kohta Ungari ühendatust käsitleva juhtuuringuga väidab Eesti, et Eesti turg on väike ja isoleeritud ning et Estonian Airi loobumine tähendaks lennuühenduste arvu ja kvaliteedi vähenemist, ning kinnitab, et Eesti juhtum sarnaneb rohkem Leedu olukorrale pärast sealse riikliku lennuettevõtja FlyLAL pankrotti.
Estonia also claims that the participation of SAS amounts to EUR […] million, namely the EUR 2 million injected in cash plus the acquisition of Cresco’s stake for EUR […] million.
Nimelt vähenes Leedu mobiilsusfaktor Eesti sõnul 26 %, [32] Ungari mobiilsusfaktor aga 4 %.
As regards the 2010 business plan, Estonia is of the opinion that that plan was based on sustainable growth and was based on positive expectations for the recovery and growth of the Estonian economy and of the international Air Transport Association’s (IATA) expectations at the time for international traffic growth.
Seoses Ryanairi märkustega rõhutab Eesti, et Ryanairi positsiooni Estonian Airile antud riigiabi ei mõjuta.
According to Estonia, the 2010 business plan included all the drivers necessary for a prudent and credible investment decision.
Lisaks leiab Eesti, et Ryanairi väitel, et Estonian Air tuleks likvideerida, puudub faktiline alus.
As regards the fact that the State took into account macroeconomic considerations, Estonia argues that these considerations were not the sole drivers of the State’s investment decision.
Lõpetuseks rõhutab Eesti veel kord, et 1.–3. meetme puhul ei ole rikutud ühekordse abi põhimõtet.
Estonia also provides a valuation of the airline by a senior economics analyst of the Ministry of Economic Affairs and Communications indicating the total value of equity of Estonian Air after the additional investment (on the basis of discounted forecasted cash flows) as EUR [0-10] million.
MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA HINDAMINE
As regards the State’s decision to invest EUR 30 million in 2011/2012 (measure 4), Estonia first observes that in 2011 the Eastern European market was relatively stable in its growth prospects and that in the summer of 2011 the European aviation market was not yet in turmoil.
Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Estonia moreover argues that SAS did not participate to measure 4 because it was facing severe financial difficulties at the time.
Seega laieneb riigiabi mõiste mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.
As regards […] loan, which was supposed to be granted to the airline but which was not in the end, Estonia considers that it has to be seen separately from its equity investment.
Meetme puhul on tegemist riigiabiga, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena.
Estonia also highlights that the 2011 business plan was robust and credible, and that it included an expansionary strategy based on a solid and elaborate economic analysis of the aviation market of the region and the envisaged economic development of the surrounding countries.
Põhimõtteliselt on riigi vahendid liikmesriigi ja selle riigiasutuste vahendid, samuti selliste riigi osalusega äriühingute vahendid, keda riigiasutustel on õigus otseselt või kaudselt kontrollida.
Estonia also claims that in 2011 the airline’s equity was valuable both pre and post the capital injection.
Selleks et teha kindlaks, kas erinevate hindamisaluste meetmete puhul oli tegemist Estonian Airile antud majandusliku soodustusega ja kas need meetmed hõlmavad seetõttu riigiabi, hindab komisjon seda, kas lennuettevõtja sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes.
Although Estonia acknowledges that the 2011 business plan was not viable and was abandoned in mid-2012, it claims that at the time of deciding whether to carry out measure 4 the State believed that the airline would be able to restore its viability.
Komisjon kasutab hindamiseks turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte testi.
In relation to the rescue loan facility (measure 5), Estonia is of the view that all the conditions of rescue aid of the 2004 R&R Guidelines were met.
Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt ei ole riigiabiga tegemist juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev erainvestor, kelle suurus on võrreldav asjaomaste avaliku sektori asutustega, oleks sarnastel asjaoludel soovinud abisaajale kõnealuseid meetmeid pakkuda.