natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Volume of imports from Russia
Aastatel 2011 kuni 2013 suurenes impordimaht Venemaalt vahemikus 40–50 % ja vähenes veidi uurimisperioodil.
Market share
Vastav turuosa suurenes 29 %-lt 2011. aastal 34 %-le 2012. aastal ja jäi siis muutumatuna püsima kuni uurimisperioodi lõpuni.
Import volume from Russia increased between 40 % and 50 % from 2011 until 2013 with a slight decrease in the investigation period.
Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine
The corresponding market share increased from 29 % in 2011 to 34 % in 2012 and then it remained constant by the end of the investigation period.
Komisjon tegi kaalutud keskmise impordihinna kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel.
Prices of the imports from the country concerned and price undercutting
Liidu tootmisharu hindade allalöömine asjaomasest riigist pärit impordi poolt tehti kindlaks, võttes aluseks küsimustiku vastused, mille olid esitanud koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja ja valimisse kaasatud liidu tootjad.
The Commission established the weighted average prices of imports on the basis of Eurostat and of the data submitted by the cooperating producer in the countries concerned.
Majapidamisfooliumi keskmine impordi hind Venemaalt liitu muutus järgmiselt.
The price undercutting of the Union industry's prices by the imports from the country concerned was established on the basis of the questionnaire replies submitted by the cooperating Russian exporting producer and the sampled Union producers.
Tabel 3
The average import price of AHF from Russia into the Union developed as follows:
Impordihinnad (eurot/tonn)
Table 3
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused
Import prices (EUR/tonne)
Impordihinnad
Source: Eurostat and the questionnaire reply.
Venemaalt liitu suunatud majapidamisfooliumi impordi keskmine hind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul; kokku vähenes see vahemikus 2–8 %.
Import prices
Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks: a) iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega liidu tootmisharu müüs toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, b) koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.
The average import price of AHF from Russia to Union decreased during the period considered; overall it decreased between 2 % and 8 %.
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised.
The Commission determined the price undercutting during the investigation period by comparing: (a) the weighted average sales prices per product type of the Union industry charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level; and (b) the corresponding weighted average prices per product type of the imports from the cooperating Russian producers to the first independent customer on the Union market, established on a CIF basis, with appropriate adjustments for customs duties and post-importation costs.
Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil.
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary.
See näitas, et Venemaalt tuleva impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli vahemikus 3–7 %.
The result of the comparison was expressed as a percentage of the Union industry's turnover during the investigation period.
Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleb seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad, mis löödi alla uurimisperioodi jooksul tingituna Venemaalt pärit impordi dumpinguhindadest, olid tootmiskuludest madalamad.
It showed a weighted average undercutting margin ranging between 3 % and 7 % by the imports from Russia on the Union market.
Nagu on selgitatud põhjendustes 177 ja 179, on Venemaa hindadest põhjustatud hindade allalöömise tase keskmiselt umbes 12 %.
While significant as such, this price undercutting has to be seen in the light of the fact that the prices of the Union industry which were undercut during the investigation period by the dumped prices from Russia were below cost of production.
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
As explained in recitals 177 and 179, the resulting price underselling exerted by Russian prices is of around 12 % on average.
Üldised märkused
Economic situation of the Union industry
Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
General remarks
Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks väljavõttelist uuringut.
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.
As mentioned in recital 9, sampling was used for the determination of possible injury suffered by the Union industry.
Nagu on selgitatud põhjenduses 56, hindas komisjon makromajanduslikke näitajaid, mis puudutasid kogu liidu tootmisharu, kaebuse esitajate esitatud informatsiooni alusel, mida valimisse kaasatud äriühingute suhtes nõuetekohaselt kontrolliti.
For the injury determination the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators.
Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikuvastused.
As explained in recital 56, the Commission evaluated macroeconomic indicators relating to the whole Union industry on the basis of information provided by the complainants which was duly verified for the sampled companies.
Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.
The Commission evaluated microeconomic indicators relating only to the sampled companies on the basis of data contained in the questionnaire replies of the sampled Union producers.
Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.
Both sets of data were found representative of the economic situation of the Union industry.
Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
The macroeconomic indicators are: production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, growth, employment, productivity and magnitude of the dumping margin.
Makromajanduslikud näitajad
The microeconomic indicators are: average unit prices, unit cost, labour costs, inventories, profitability, cash flow, investments, return on investments, and ability to raise capital.
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Macroeconomic indicators
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon
Table 4
Tootmismaht (tonnides)
Source: questionnaire replies, information provided by the complainants.
Tootmisvõimsus (tonnides)
Production volume (tonnes)
Tootmisvõimsuse rakendamine
Production capacity (tonnes)
Vaatlusalusel perioodil tootmine kõikus.
Capacity utilisation
Tootmine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul.
Production fluctuated during the period considered.
Kokkuvõttes suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 7 %.
While it increased between 2011 and 2013, it decreased between 2013 and the investigation period.
Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %.
Overall, the production volume increased by 7 % during the period considered.
Tootmisvõimsuse suurema kasvu tõttu võrreldes tootmismahuga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 5 %.
The production capacity increased by 12 % during the period considered.
Eksportiv tootja väitis, et kõik majapidamisfooliumi tootjad suudavad toota ka teist tüüpi fooliumi, nimelt edasiseks töötlemiseks kasutatavat fooliumi („töötlemisfooliumi”), ja et nad kasutasid samu seadmeid mõlemat tüüpi fooliumi tootmiseks.
As a result of the higher increase in production capacity than in production volume, the capacity utilisation decreased by 5 % over the period considered.
Selle alusel väitis eksportiv tootja, et andmed liidu tootmisharu võimsuse ja võimsuse rakendamise kohta majapidamisfooliumi toomisel, on moonutatud.
The exporting producer claimed that all producers of AHF are able to produce also another type of foil, namely aluminium converter foil (‘ACF’), and that they were using the same machinery for the production of both types of foil.
Kuigi on õige, et mitmed liidu tootjad tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, näitas uurimine, et kõige suurem valimisse kaasatud tootja tootis ainult majapidamisfooliumi.
On this basis the exporting producer claimed that the data of the Union industry relating to capacity and capacity utilisation of AHF would be distorted.
Teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul põhinesid tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise näitajad reaalsetel arvudel ja seetõttu ei mõjutanud fakt, et nad tootsid ka töötlemisfooliumi, teatatud majapidamisfooliumi tootmise koguvõimsust ja võimsuse rakendamist.
Although it is correct that several Union producers were producing both ACF and AHF, the investigation showed that the largest sampled Union producer was solely producing AHF.
Uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel oli proportsioon kaht tüüpi fooliumite tootmise vahel stabiilne.
For the other sampled Union producers, production capacity and capacity utilisation were based on actual figures and therefore the fact that they were also producing ACF did not affect the reported total production capacity and capacity utilisation of AHF.
Seetõttu ei võetud nimetatud kaebust selles etapis arvesse.
Finally, the investigation showed that the sampled Union producers had a stable ratio of production between the two types of foils.
Müügimaht ja turuosa
Therefore, this claim was at this stage rejected.
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Müügimaht ja turuosa
Table 5
Allikas: vastused küsimustikule, Eurostat, kaebuse esitajate esitatud informatsioon
Sales volume and market share on the Union market
Müügimaht (tonnides)
Source: questionnaire replies, Eurostat, information provided by the complainants.
Majapidamisfooliumi müügimaht veidi suurenes vaatlusalusel perioodil.
Sales volume (tonnes)
Müügimaht suurenes kõige rohkem aastatel 2011 kuni 2013, st vahemikus 4–14 %.
Sales volume of AHF slightly increased over the period considered.
Uurimisperioodil müügimaht vähenes; kokkuvõttes müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %.
Sales volume increased mostly from 2011 to 2013, i.e. between 4 % and 14 %.
Müügimahu suurenemine, võttes arvesse nii paralleelset tarbimise suurenemist kui ka impordi suurenemist, muu hulgas ka Venemaalt, viis siiski liidu tootmisharu turuosa vähenemiseni 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil, st 8-protsendipunktilise languseni vaatlusaluse perioodi jooksul.
During the investigation period the sales volume decreased; overall, sales volume increased between 2 % and 10 % during the period considered.
Liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemisega, nagu on selgitatud põhjenduses 64.
The increase in sales volumes, taking into account the parallel increase in consumption and the increase in imports, inter alia, from Russia, led, however, to a decrease in market share of the Union industry from 55 % in 2011 to 47 % in the investigation period, i.e. a decrease of 8 percentage points during the period considered.
Kasv
The decrease in market share of the Union industry coincided with an increase in market share of Russian imports as explained in recital 64.
Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %, siis liidu tootmisharu müügimaht suurenes vahemikus 2 %–10 %, mis tähendas turuosa vähenemist 8 protsendipunkti võrra.
While Union consumption increased by between 17 % and 28 % during the period considered, the sales volume of the Union industry increased between 2 % and 10 %, which translated in a loss of market share of 8 percentage points.
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Table 6
Tootlikkus (tonni/töötaja)
Number of employees
Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil ja kokkuvõttes suurenes 2 % võrra.
Productivity (tonnes/employee)
Aastatel 2011 kuni 2013 tootlikkus tõusis tänu suuremale tootmise kasvule võrreldes tööhõive kasvuga, nagu on näidatud põhjenduse 77 tabelis 4.
Employment of the Union industry fluctuated during the period considered and overall slightly increased by 2 %.
Alates aastast 2013 kuni uurimisperioodini vähenes tootlikkus 7 %, ent jäi siiski kõrgemaks kui vaatlusaluse perioodi alguses aastal 2011.
Between 2011 and 2013 productivity increased due to the higher increase in production than the increase in employment as shown in table 4 in recital 77.
Dumpingumarginaali suurus ja eelmisest dumpingust taastumine
From 2013 to the investigation period, productivity decreased by 7 % but remained higher than at the beginning of the period considered in 2011.
Dumpingumarginaal on selgelt üle miinimumtaseme.
Magnitude of the dumping margin and recovery from past dumping
Tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule on märkimisväärne, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.
The dumping margin is well above the de minimis level.
Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast, Brasiiliast ja Armeeniast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.
The impact of the magnitude of the actual margin of dumping on the Union industry is substantial, given the volume and prices of imports from the country concerned.
Hetkel on paralleelselt käimas uurimine vastavate meetmete läbivaatamise eesmärgil kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu märgitud põhjenduses 3.
The Union industry was still in a recovery process from past dumping caused by imports of the same product originating in China, Brazil and Armenia.
Mikromajanduslikud näitajad
These measures are currently subject to a parallel on-going review investigation in accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, as mentioned in recital 3.
Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
The average sales prices of the Union industry to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Keskmised müügihinnad
Table 7
Allikas: küsimustiku vastused
Average sales prices
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
Source: questionnaire replies.
Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)
Average unit selling price in the Union (EUR/tonne)
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja kokku 11 %.
Unit cost of production (EUR/tonne)
Mitmed huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügihinna areng järgis alumiiniumi hinna arengut Londoni metallibörsil ja et seetõttu ei olnud Venemaa impordil mingit mõju liidu tootmisharu müügihinnale.
The Union industry's average unit selling price to unrelated customers in the Union decreased continuously and overall by 11 % over the period considered.
Nende isikute väitel ei saa seetõttu Venemaa impordi hindu pidada liidu tootmisharu müügihindade allalöömise põhjustajaks.
Indeed, the Union industry was not able to raise its selling price due to the price pressure of the dumped imports from Russia.
Siiski ei mõjutanud see fakti, et Venemaa impordi hinnad lõid alla liidu tootmisharu müügihinnad ning avaldasid hinnasurvet liidu turule, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu sellisele tasemele, et need oleksid katnud tootmiskulud.
Several interested parties claimed that the development of Union industry's selling price followed the development of the aluminium price at the London Metal Exchange and that therefore the prices of Russian imports did not have any impact on the selling price of the Union industry.
Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
According to these parties it cannot therefore be considered that Russian import prices undercut the selling prices of the Union industry.
Tööjõukulud
The investigation showed that the selling price of the Union industry followed the same trend as the aluminium prices at the London Metal Exchange.
Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
However, this did not have a bearing on the fact that Russian import prices were undercutting the Union industry's selling prices and were exerting a price pressure on the Union market, which did not allow the Union industry to increase their selling price to a level that would have covered the cost of production.
Tabel 8
Therefore, this argument should be rejected.
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
Labour costs
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
The average labour costs of the Union industry developed over the period considered as follows:
Ajavahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodini vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta 5 %.
Table 8
Ajavahemikus 2011 kuni 2012 tööjõukulud esmalt kasvasid 2 %, seejärel vähenesid ajavahemikus 2012 kuni 2013 ning uurimisperioodil jäid stabiilseks.
Average labour costs per employee
Laovarud
Average labour costs per employee (EUR)
Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Between 2011 and the investigation period, the average labour costs per employee of the sampled Union producers decreased by 5 %.
Tabel 9
Labour cost first increased by 2 % between 2011 and 2012, then decreased between 2012 and 2013 and then remained stable during the investigation period.
Lao lõppseis
Inventories
Lõppvarud protsendina toodangust
Stock levels of the Union industry developed over the period considered as follows:
Laovarusid ei saa pidada selles sektoris oluliseks kahjunäitajaks, kuna tootmine ja müük toimuvad põhiliselt tellimuste alusel ning tootjad püüavad hoida laovarud minimaalsed.
Table 9
Seetõttu on laovarude muutused esitatud ainult informatsiooniks.
Closing stocks
Kokkuvõttes suurenes lao lõppvaru vaatlusalusel perioodil 8 %.
Closing stocks as percentage of production
Kui laovarud suurenesid 10 % võrra aastatel 2011 kuni 2013, siis alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni need veidi vähenesid.
Inventories cannot be considered as a relevant injury indicator in this sector, as production and sales are mainly based on orders and, accordingly, producers tend to hold limited stocks.
Lõppvarud protsendina toodangust jäid stabiilseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
Therefore, the trends on inventories are given for information only.
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Overall closing stocks increased by 8 % over the period considered.
Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
While stocks increased from 2011 to 2013 by 10 %, from 2013 to the end of the investigation period they slightly decreased.
Tabel 10
Closing stocks as a percentage of production remained stable during the entire period considered.
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent (%) müügikäibest)
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the Union producers developed over the period considered as follows:
Rahavoog (eurodes)
Table 10
Investeeringud (eurodes)
Profitability, cash flow, investments and return on investments
Investeeringutasuvus
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.
Cash flow (EUR)
Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu kahjumisse, välja arvatud 2013. aastal, mil kasumimarginaal realiseerus veidi üle kasumiläve.
Investments (EUR)
Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Venemaalt, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu selliselt, et need oleksid katnud tootmiskulud.
Return on investments
Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada.
The Commission established the profitability of the sampled Union producers by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales.
Vaatlusalusel perioodil rahavoog kõikus, tendents oli kasvu suunas.
Profitability decreased between 2011 and 2012, increased in 2013 but then decreased again in the investigation period where it reached a similar level as in 2011.
Siiski tuleb märkida, et absoluutväärtuses jäi rahavoog madalale tasemele võrreldes kõnealuse toote kogukäibega.
Overall, profitability increased by 4 % during the period considered, which corresponds to an increase of 0,1 percentage points and which did not allow the Union industry to realise profits during the investigation period.
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 47 %.
This development was mainly due to the price pressure of the Russian imports which entered into the Union at dumped prices undercutting those of the Union industry and did not allow the Union industry to increase its selling prices as to cover its cost of production.
Investeeringud suurenesid 65 % aastatel 2011 kuni 2012, vähenesid 2013. aastal ja suurenesid taas uurimisperioodil.
The net cash flow is the Union industry's ability to self-finance their activities.
Need olid põhiliselt vajalikud investeeringud uutesse seadmetesse ning jäid uurimisperioodil suhteliselt madalale tasemele võrreldes kogukäibega.
The cash flow fluctuated during the period considered with an increasing trend.
Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest.
Overall net cash flow increased by 30 % over the period considered.
Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates aastast 2011 negatiivne, 2013. aastal oli see erandina 0 %, kajastades nii kasumlikkuse üldist suundumust.
However, it should be noted that in absolute values the cash flow remained at low levels when compared to the total turnover of the product in question.
Kokkuvõttes suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 8 %.
The investments increased by 47 % over the period considered.
Mis puudutab kapitali kaasamise võimet, siis valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkus samasuguse toote jaoks raha hankida halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda.
The investments increased by 65 % from 2011 to 2012, decreased during 2013 and increased again during the investigation period.
Uurimine näitas, et kokkuvõttes kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil vähenes.