natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The very severe deterioration of the financial situation of Greece has led euro area Member States to decide to provide it stability support, with a view to safeguarding the financial stability of the euro area as a whole, in conjunction with multilateral assistance provided by the International Monetary Fund.
Laenuandjate toetusega kaasnesid ulatuslikud poliitilised tingimused, sealhulgas nõue, et Kreeka täidaks nõukogu otsust 2011/734/EL ja selle hilisemaid muudatusi.
From May 2010 to June 2015, support provided by the euro area Member States took the form of both a bilateral Greek Loan Facility and a loan from the European Financial Stability Facility (‘EFSF’).
8. juulil 2015 palus Kreeka finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) kolmeaastase laenuna ning 12. juulil 2015 jõuti põhimõttelisele kokkuleppele anda Kreekale laenu kuni 86000 miljoni euro ulatuses.
The lenders' support was accompanied by extensive policy conditionality, including the respect by Greece of Council Decision 2011/734/EU and subsequent amendments thereto.
17. juulil tegi ESMi juhatajate nõukogu koostöös Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga Euroopa Komisjonile ülesandeks pidada läbirääkimisi vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) üle, milles nähakse ette aastate 2015–2018 rahalise abi süsteemi üksikasjalikud poliitilised tingimused vastavalt ESMi lepingu artikli 13 lõikele 3.
On 8 July 2015, Greece requested financial assistance from the European Stability Mechanism (‘ESM’) in the form of a three-year loan, and on 12 July 2015 an agreement in principle was reached on the provision of a loan of the amount of up to EUR 86000 million to Greece.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusele (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, [5] eelkõige selle artiklile 7, peab liikmesriik, kes küsib ESMilt finantsabi, koostama makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm”), mille nõukogu heaks kiidab.
On 17 July, the ESM Board of Governors entrusted the European Commission, in liaison with the European Central Bank, and with the International Monetary Fund, with the task of negotiating a Memorandum of Understanding (‘MoU’) detailing the policy conditionality for a financial assistance facility covering the period 2015-2018 in accordance with Article 13(3) of the ESM Treaty.
Selline programm peaks tagama, et võetakse vastu hulk reforme, mida on vaja, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja regulatiivset keskkonda.
In accordance with Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the strengthening of economic and budgetary surveillance of Member States in the euro area experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability [5], and in particular Article 7 thereof, a Member State requesting financial assistance from the ESM must prepare a macroeconomic adjustment programme (‘the Programme’) for approval by the Council.
Kreeka koostatud programm kiideti heaks nõukogu rakendusotsusega (EL) 2016/544 [6].
Such a programme should ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment.
Määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktis b on sätestatud ka, et juhul kui määruse artikli 7 alusel kehtestatud makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavale liikmesriigile on ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel adresseeritud ka otsus tema ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks, lisatakse tema makromajanduslikus kohandamisprogrammis seatud aastased eelarve-eesmärgid 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [7] artikli 5 lõike 1 alusel vastu võetud teatamisotsusesse; peale selle lisatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõike 1 alusel vastu võetud teatamisotsusesse ka makromajanduslikus kohandamisprogrammis sätestatud meetmed, mis aitavad neid eesmärke saavutada.
The Programme prepared by Greece was approved by Council Implementing Decision (EU) 2016/544 [6].
Määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktis a on sätestatud, et liikmesriik on vabastatud nõudest esitada määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõike 1 kohaseid aruandeid.
Article 10(2)(b) of Regulation (EU) No 472/2013 also establishes that, in case a Member State subject to a macroeconomic adjustment programme under Article 7 of that Regulation is also subject to a decision under 126(9) TFEU for the correction of its excessive deficit, the annual budgetary targets in its macroeconomic adjustment programme shall be integrated into the decision to give notice under Article 5(1) of Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure [7]; in addition, the measures conducive to those targets in the macroeconomic adjustment programme shall also be integrated into the decision to give notice in accordance with Article 5(1) of Regulation (EC) No 1467/97.
Määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktis c on sätestatud, et jälgimine toimub nimetatud määruse artikli 7 lõike 4 alusel ning et liikmesriik on vabastatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a kohasest jälgimisest ja kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks olevast jälgimisest.
Article 10(2)(a) of Regulation (EU) No 472/2013 further establishes that the Member State shall be exempt from submitting reports under Article 5(1) of Regulation (EC) No 1467/97.
Augustis 2015 ajakohastas komisjon oma SKP kasvuprognoosi, sest seda oli vaja ESMi programmi jaoks vajaliku memorandumi üle peetavate läbirääkimiste alusena.
Economic activity in Greece is currently projected to be much weaker than was expected when the latest amendment to Council Decision 2011/734/EU was adopted in December 2012.
2014. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk 3,5 % SKPst, mis jääb selgelt nõukogu otsusega 2014. aastaks kehtestatud ülemmäära – 4,5 % SKPst (ESA 2010 alusel) – piiresse.
The Commission updated its forecast for GDP growth in August 2015, as needed to underpin the negotiations for the MoU required for an ESM programme.
Sellest tulenevalt hakkab Kreeka järgima uut eelarvekava, mille kohaselt seatakse aastate 2015, 2016, 2017 ja 2018 ning järgnevate aastate esmase eelarveülejäägi eesmärkideks vastavalt – 0,25, 0,5, 1,75 ning 3,5 % SKPst.
According to this forecast, real GDP in 2015-2016 is projected to contract by 2,3 % and 1,3 % respectively, (against a positive growth of 0,5 % and 2,9 % in the 2015 Spring Forecast for the corresponding years), before growing by 2,7 % in 2017 and 3,1 % in 2018.
Eelarve-eesmärkide suundumus on kooskõlas oma ajaloo sügavaimast majanduslangusest taastuva Kreeka prognoositava kasvumääraga.
This marked worsening of the economic scenario in 2015-2016 implies a corresponding deterioration of the outlook for public finances given unchanged policies.
Ajakohastatud kava kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole 3 % SKPst 2017. aastal.
In 2014, the general government deficit reached 3,5 % of GDP, clearly within the 4,5 % of GDP government deficit (ESA2010 basis) ceiling for 2014 established by the Council Decision.
2016. aasta eelarve, mille Kreeka parlament peab vastu võtma, moodustab osa keskpika perioodi eelarvestrateegiast aastateks 2016–2019, mille eesmärk on eelarve ulatuslik ja kiire konsolideerimine, mis toob kulude kokkuhoiu summas üle 6900 miljoni euro, st ligi 4 % SKPst.
However, the primary balance outturn of 0,4 % of GDP was substantially weaker than expected and undershot the target set at 1,5 % of GDP due to a combination of factors including the reversal in the economic cycle and the related negative impact on budget revenues, the relaxation of fiscal policy and increased economic uncertainty.
Suutmatus viia lõpule viimane EFSFi programmi läbivaatamine, õigel ajal tasumata jäetud võlateenindamismaksed, EFSFi programmi lõppemine ja kapitalikontrolli kehtestamine on loonud uue olukorra, mis on toonud kaasa võla jätkusuutlikkuse edasise olulise halvenemise.
The weakening macroeconomic environment accompanied with expiring temporary fiscal measures in 2015 have, however, made it impossible to achieve the primary balance target of 3 % of GDP in 2015 envisaged in the latest amendment to Decision 2011/734/EU adopted in December 2012.
See on tingitud madalamatest kasvuprognoosidest, esmase eelarveülejäägi eesmärkide allapoole korrigeerimisest, erastamistulude allapoole korrigeerimisest, pangandussektori finantseerimisvajaduste olulisest halvenemisest pärast kapitalikontrolli kehtestamist, suurenenud maksevõlgnevustest, mis johtuvad riigi likviidsuspuudujäägist ning väärtuse hindamise mõjudest, mis tulenevad euro odavnemisest IMFi eriarveldusühiku suhtes.
The fiscal targets have, therefore, been revised down substantially, taking into account the macroeconomic circumstances and the current fiscal situation, to avoid overtightening fiscal policy in the short term.
Selliste arengute tulemusena jõuab võla suhe SKPsse 2016. aastal eeldatavasti 198,3 %ni, enne kui see väheneb lähtestsenaariumi kohaselt 2020. aastal 169,3 %-ni, 2022. aastal 154,5 %-ni ja 2030. aastal 115,9 %-ni.
Greece will accordingly pursue a new fiscal path, premised on primary surplus targets of – 0,25, 0,5, 1,75, and 3,5 % of GDP in 2015, 2016, 2017 and 2018 and beyond, respectively.
Neid suundumusi arvesse võttes on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ettenähtud kohandamiskava ajakohastada.
The trajectory of the fiscal targets is consistent with the expected growth rates of the Greek economy as it recovers from its deepest recorded recession.
Kreeka võetud kohustused ei ole seotud mitte ainult eelarve konsolideerimise meetmetega, vaid ka meetmetega, mida on vaja võtta majanduskasvu edendamiseks ja negatiivse sotsiaalse mõju vähendamiseks.
The revised path means that the general government budget deficit will fall below 3 % of GDP in 2017.
Kõik nõukogu rakendusotsusega (EL) 2016/544 ette nähtud meetmed on eelarve nõutava kohandamise tagamiseks olulised.
Under the Commission services' update of the forecast for nominal GDP growth, the primary general government balance is projected to attain a deficit of EUR 7631 million (4,4 % of GDP) in 2015, a deficit of EUR 6166 million (3,6 % of GDP) in 2016, a deficit of EUR 4089 million (2,3 % of GDP) in 2017 and a deficit of EUR 753 million (0,4 % of GDP) in 2018.
Mõnel meetmel on otsene mõju Kreeka eelarvepositsioonile, samas kui teised on struktuurimeetmed, millega parandatakse eelarve haldamist ja saavutatakse keskpikas perspektiivis kindlam eelarvepositsioon.
The budget for 2016 to be adopted by the Greek parliament forms part of the Medium-Term Fiscal Strategy (MTFS) 2016-2019, with the aim to deliver a sizeable and front-loaded fiscal consolidation bringing savings of more than EUR 6900 million, close to 4 % of GDP.
Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades on ilmselt vaja läbi vaadata varasemad aastased eelarve-eesmärgid ja nende eesmärkide täitmiseks vajalikud meetmed.
The failure to complete the final EFSF programme review, the missed debt service payments, the expiration of the EFSF programme and the introduction of capital controls have created new circumstances that have led to a further strong deterioration in debt sustainability.
Uued aastased eelarve-eesmärgid ja nende täitmiseks vajalikud meetmed on ette nähtud nõukogu rakendusotsusega (EL) 2016/544,
This is due to lower growth estimates, a downward revision of the primary surplus targets, a downward revision of privatisation receipts, a strong deterioration in the financing needs of the banking sector following the imposition of capital controls, the need for a higher clearance of arrears following the liquidity shortage experienced by the sovereign and valuation effects due to the depreciation of the euro with respect to the SDR.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
As a result of these developments debt-to-GDP is expected to reach 198,3 % in 2016, before decreasing to 169,3 % in 2020, 154,5 % in 2022 and 115,9 % in 2030 in the baseline scenario.
Artikkel 1
Taking into account those developments, the adjustment path towards the correction of the excessive deficit needs to be updated.
Kreeka teeb praegusele ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorrale lõpu nii kiiresti kui võimalik, ent hiljemalt 2017. aastaks.
The commitment undertaken by Greece concerns not only the fiscal consolidation measures, but also those measures needed to enhance the growth-friendly nature and to minimise any negative social impact.
Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ettenähtud kohandamiskavas püütakse järgida iga-aastasi valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärke, mis on sätestatud nõukogu rakendusotsuses (EL) 2016/544 ja põhinevad esmase eelarveülejäägi eesmärkidel, milleks on aastatel 2015, 2016 ja 2017 ning aastal 2018 ja sellele järgnevatel aastatel vastavalt – 0,25, 0,5, 1,75, ning 3,5 % SKPst.
Each measure required by Council Implementing Decision (EU) 2016/544 is instrumental in achieving the required budgetary adjustment.
Eelarve-eesmärkide suundumus on kooskõlas oma ajaloo sügavaimast majanduslangusest taastuva Kreeka prognoositava kasvumääraga.
Some measures have a direct impact on the budgetary situation of Greece while the others are structural measures that will result in improved fiscal governance and a sounder budgetary situation in the medium term.
Ajakohastatud kava kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole 3 % SKPst 2017. aastal.
In light of the above considerations, it appears necessary to revise the previous annual budgetary targets and the measures conducive to those targets.
Kreeka võtab vastu ja rakendab täielikult kõik eelarve, majanduse ja struktuurilise kohandamise meetmed, mis on lisatud nõukogu rakendusotsusega (EL) 2016/544 heaks kiidetud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi.
The new annual budgetary targets and measures conducive to those targets are those contained in Council Implementing Decision (EU) 2016/544,
Juhul, kui eelarvekavadega seotud riskid realiseeruvad, on Kreeka valmis võtma vastu täiendavaid meetmeid.
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil.
Greece shall put an end to the present excessive deficit situation as rapidly as possible, and at the latest, by 2017.
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.
The adjustment path towards the correction of the excessive deficit shall aim to meet the annual general-government-deficit targets, as laid down in Council Implementing Decision (EU) 2016/544 and will be based on primary surplus targets of – 0,25, 0,5, 1,75, and 3,5 % of GDP in 2015, 2016, 2017 and 2018 and beyond, respectively.
Artikkel 3
The trajectory of the fiscal targets is consistent with expected growth rates of the Greek economy as it recovers from its deepest recorded recession.
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
The revised path means that the general government budget deficit will fall below 3 % of GDP in 2017.
Brüssel, 15. veebruar 2016
Greece shall adopt and fully implement all fiscal, economic and structural adjustment measures incorporated in the economic and financial adjustment programme as approved by Council Implementing Decision (EU) 2016/544.
Nõukogu nimel
Greece shall stand ready to adopt further measures if risks to the budgetary plans materialise.
eesistuja
Budgetary consolidation measures shall secure a lasting improvement in the general government structural balance in a growth-friendly manner.
M.H.P. van Dam
Article 2
Õigusakt võeti algselt vastu üksnes inglise keeles ja see on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 219, 20.8.2015, lk 8).
This Decision shall take effect on the day of its notification.
ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.
Article 3
ELT L 296, 15.11.2011, lk 38.
This Decision is addressed to the Hellenic Republic.
Nõukogu 8. novembri 2011. aasta otsus 2011/791/EL (ELT L 320, 3.12.2011, lk 28), nõukogu 13. märtsi otsus 2012/211/EL (ELT L 113, 25.4.2012, lk 8), nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsus 2013/6/EL (ELT L 4, 9.1.2013, lk 40).
Done at Brussels, 19 August 2015.
ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.
For the Council
Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27.
The President
EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
J. Asselborn
10. mail 2010 võttis nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse 2010/320/EL, [2] mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks.
This act has originally been adopted in English only and published in OJ L 219, 20.8.2015, p.
Nõukogu kehtestas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta ning määras iga aasta jaoks kindlaks valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid.
8.
Praeguste prognooside kohaselt on majandus Kreekas palju nõrgem, kui eeldati otsuse 2011/734/EL viimase muudatuse vastuvõtmisel detsembris 2012.
OJ L 145, 11.6.2010, p. 6.
Nii reaalne kui ka nominaalne SKP peaks 2015. ja 2016. aastal olema palju väiksem, kui eeldati komisjoni 2015. aasta kevadprognoosis; see on tingitud poliitilisest ebakindlusest, reformide tegemata jätmisest, valitsemissektori tulude alalaekumisest, pankade sulgemisest ja kapitalikontrolli kehtestamisest.
OJ L 296, 15.11.2011, p. 38.
Selle prognoosi kohaselt kahaneb SKP reaalväärtuses 2015.–2016. aastal vastavalt 2,3 % ja 1,3 % (võrrelduna vastavalt 0,5 % ja 2,9 % suuruse kasvuga, mida ennustati nendeks aastateks 2015. aasta kevadprognoosis), misjärel see kasvab 2017. aastal 2,7 % ja 2018. aastal 3,1 %.
Council Decision 2011/791/EU of 8 November 2011 (OJ L 320, 3.12.2011, p. 28), Council Decision 2012/211/EU of 13 March 2012 (OJ L 113, 25.4.2012, p. 8), Council Decision 2013/6/EU of 4 December 2012 (OJ L 4, 9.1.2013, p. 40).
Niisugune majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine aastatel 2015–2016 tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaate halvenemist, kui poliitikat ei muudeta.
OJ L 140, 27.5.2013, p. 1.
Makromajandusliku keskkonna nõrgenemine koos ajutiste fiskaalmeetmete aegumisega 2015. aastal on aga muutnud võimatuks selle, et eesmärk, mis nähti ette otsuse 2011/734/EL viimase muudatusega, mis võeti vastu detsembris 2012 – esmane eelarvepositsioon 3 % SKPst – saavutatakse aastal 2015.
See page 27 of this Official Journal.
Eelarve-eesmärke on seetõttu korrigeeritud oluliselt allapoole, võttes arvesse makromajanduslikke tingimusi ja praegust eelarveseisundit, et vältida lühiajalises perspektiivis liiga karme eelarvekärpeid.
Council Implementing Decision (EU) 2016/542
Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/542,
of 17 July 2015
15. veebruar 2016,
on granting short-term Union financial assistance to Greece (2015/1181) [1]THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Kreekale liidu lühiajalise finantsabi andmise kohta (2015/1181) [1]EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
Having regard to Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism [2], and in particular Article 3(2) thereof,
võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, [2] eriti selle artikli 3 lõiget 2,
Greece has requested new financial assistance from the European Stability Mechanism (‘ESM’) and there is an agreement in principle to provide the requested assistance.
Kreeka on palunud Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) uut finantsabi ja selle andmiseks on põhimõtteline kokkulepe olemas.
However, Greece needs bridge financing until such assistance can be put into place, in order to preserve the integrity of the euro area, preserve financial stability and avoid further default on its repayment obligations.
Selleks et tagada euroala terviklikkus, säilitada finantsstabiilsus ning vältida Kreeka tagasimaksekohustuste edasist täitmata jätmist, vajab Kreeka aga üleminekurahastamist seni, kuni saab hakata kõnealust abi rakendama.
In view of the severe economic and financial disturbance caused by exceptional circumstances beyond the control of the Government, Greece officially requested some urgent financial assistance from the Union on 15 July 2015 with a view to safeguarding financial stability in Greece, the euro area and the Union.
Arvestades suuri majandus- ja finantsraskusi, mis on tingitud valitsusest sõltumatutest erandlikest asjaoludest, palus Kreeka 15. juulil 2015 liidult ametlikult kiiret finantsabi, et tagada Kreeka, euroala ja liidu finantsstabiilsus.
The assistance to be granted to Greece by the ESM will be used to repay the loan received by Greece under the European Financial Stability Mechanism (‘EFSM’).
ESMi poolt Kreekale antavat abi kasutatakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames Kreekale antud laenu tagasimaksmiseks.
The draft economic and financial adjustment programme (the ‘Programme’) submitted by Greece to the Commission and to the Council aims to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment.
Selle Kreeka poolt komisjonile ja nõukogule esitatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „programm”) eelnõu eesmärk on tagada, et võetakse vastu reformid, mida on vaja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja regulatiivse keskkonna parandamiseks.
The detailed financial terms should be laid down in a Loan Facility Agreement.
Kreeka esitas komisjonile ja nõukogule programmi, mille eesmärk on tagada, et võetakse vastu reformid, mida on vaja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja regulatiivse keskkonna parandamiseks.
The Union financial assistance should be managed by the Commission.
15. juulil 2015 jõudsid valitsus ja komisjon programmi osas talituste tasandil kokkuleppele; programm sätestatakse konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”).
Greece submitted to the Commission and to the Council the Programme aiming to ensure the adoption of a set of reforms needed to improve the sustainability of public finances and the regulatory environment.
Komisjon peaks kohapeal ja Kreeka ametivõimude esitatud regulaarsete aruannete põhjal korrapäraselt kontrollima, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud.
On 15 July 2015, an agreement was reached at services level between the Government and the Commission in respect of the Programme, to be laid down in a Memorandum of Understanding on Specific Economic Policy Conditionality (the ‘Memorandum of Understanding’).
Abi tuleks anda selleks, et toetada programmi edukat rakendamist.
The Commission should verify at regular intervals that the economic policy conditions attached to the assistance are fulfilled, through missions and regular reporting by the Greek authorities.
Euroala liikmesriigid on teatanud, et nad on võtnud kohustuse maksta igale euroalasse mittekuuluvale liikmesriigile ühiselt ja kiiresti selleks mõeldud mehhanismi kaudu hüvitist summa eest, mille kõnealune euroalasse mittekuuluv liikmesriik on maksnud omavahenditesse ja mis vastab liidu üldeelarve kasutamisele kahjude korral, mis tulenevad euroala liikmesriigile liidu finantsabi andmisest määruse (EL) nr 407/2010 alusel.
The assistance should be provided with a view to supporting the successful implementation of the Programme.
Kehtestatakse ka asjakohane kord tagamaks, et euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid ei saaks ülemäärast hüvitist olukorras, kus on aktiveeritud liidu üldeelarve kaitsmise vahendid, sealhulgas võlgade sissenõudmine, mida tehakse vajaduse korral saadaolevaid summasid tasaarvestades ja makseid pikemale ajavahemikule jaotades.