natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As part of the application of that Protocol, Member States are to notify data on government deficits and debt and other associated variables twice a year, namely before 1 April and before 1 October, in accordance with Article 3 of Council Regulation (EC) No 479/2009 [4].
Lisaks tunnistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa eelarvepuudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst [5].
The Council is to take a decision to abrogate a decision on the existence of an excessive deficit on the basis of notified data.
Nende andmete põhjal, mille komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14, on pärast 2016. aasta aprillis Sloveenia esitatud teatist, 2016. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi võimalik teha järgmised järeldused.
Moreover, a decision on the existence of an excessive deficit is to be abrogated only if the Commission's forecasts indicate that the deficit will not exceed the Treaty reference value of 3 % of GDP over the forecast horizon [5].
Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenes ajavahemikul 2013–2015 keskmiselt 0,7 % SKPst aastas.
The deficit reduction in 2015 was mainly driven by the non-recurrence of one-offs that affected the deficit in 2014 (1,1 % of GDP) and a significant increase in current revenues (by 1,4 % of GDP) which more than offset the increase in current expenditure (by 0,2 % of GDP) and the increase in gross fixed capital expenditure (by 0,2 % of GDP) that is explained by a higher absorption rate of EU funds.
Alates 2016. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Sloveenia suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Sloveenia peaks liikuma sobival kiirusel oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a.
The Stability Programme for 2016-2019, submitted by the Slovenian government on 28 April 2016, plans a decline in the general government deficit to 2,2 % of GDP in 2016 and to 1,6 % of GDP in 2017.
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
The Commission's 2016 spring forecast projects a deficit of 2,4 % of GDP in 2016 and 2,1 % of GDP in 2017.
Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Sloveenias on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2010/289/EL kehtetuks tunnistada,
Thus, the deficit is set to remain below the Treaty reference value of 3 % of GDP over the forecast horizon.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
The Commission 2016 spring forecast projects the gross government debt to have peaked in 2015 and to decrease to 78 % of GDP in 2017 due to a reduction in cash buffers.
Artikkel 2
As from 2016, which is the year following the correction of the excessive deficit, Slovenia is subject to the preventive arm of the Stability and Growth Pact and should progress towards its medium-term objective at an appropriate pace, including respecting the expenditure benchmark, and comply with the debt criterion in accordance with Article 2(1a) of Regulation (EC) No 1467/97.
Otsus 2010/289/EL tunnistatakse kehtetuks.
In that context, there appears to be a risk of some deviation from the required adjustment of 0,6 % of GDP towards the medium-term objective in 2016.
Artikkel 3
In 2017, under unchanged policies, there appears to be a risk of a significant deviation from the recommended adjustment of 0,6 % of GDP towards the medium-term objective.
Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.
It is projected that Slovenia will be compliant with the transitional debt rule in 2016 and broadly compliant in 2017.
Luxembourg, 17. juuni 2016
Overall, further measures will be needed in 2016 and 2017.
Nõukogu nimel
In accordance with Article 126(12) TFEU, a Council Decision on the existence of an excessive deficit is to be abrogated when the excessive deficit in the Member State concerned has, in the view of the Council, been corrected.
eesistuja
In the view of the Council, the excessive deficit in Slovenia has been corrected and Decision 2010/289/EU should therefore be abrogated,
Nõukogu 2. detsembri 2009. aasta otsus 2010/289/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Sloveenias (ELT L 125, 21.5.2010, lk 46).
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).
Article 1
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).
From an overall assessment it follows that the excessive deficit situation in Slovenia has been corrected.
Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).
Article 2
Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes“ ( „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“).
Decision 2010/289/EU is abrogated.
Seetõttu leidis nõukogu komisjoni soovituse alusel, et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ette nähtud tingimused on täidetud, ja võttis ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel vastu uue Sloveeniale adresseeritud soovituse eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks.
Article 3
Kõnealune uus nõukogu soovitus avaldati.
This Decision is addressed to the Republic of Slovenia.
Pärast seda, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudis 2013. aastal haripunkti 15 % SKPst, vähenes see 2014. aastal 5 %ni SKPst ja 2015. aastal 2,9 %ni SKPst.
Done at Luxembourg, 17 June 2016.
Eelarvepuudujäägi vähenemise peamised põhjused 2015. aastal olid 2014. aastal eelarvepuudujääki (1,1 % SKPst) mõjutanud ühekordsete meetmete mittekordumine ja märkimisväärselt suurenenud jooksvad tulud (1,4 % SKPst), mis olid enam kui piisavad, et tasakaalustada suurenenud jooksvaid kulusid (0,2 % võrra SKPst) ja netokapitalikulusid (0,2 % võrra SKPst), mis tulenes ELi rahaliste vahendite kasutamise määra suurenemisest.
For the Council
Sloveenia valitsuse poolt 28. aprillil 2016 esitatud stabiilsusprogrammi (2016–2019) kohaselt on 2016. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 2,2 %ni SKPst ja 2017. aastal 1,6 %ni SKPst.
The President
Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2016. aasta eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst ja 2017. aasta puudujääk 2,1 % SKPst.
Council Decision 2010/289/EU of 2 December 2009 on the existence of an excessive deficit in Slovenia (OJ L 125, 21.5.2010, p.
Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
46).
Eespool esitatut arvestades on olemas oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel teataval määral kõrvale nõutud kohandamisest 0,6 % SKPst.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (OJ L 209, 2.8.1997, p.
Kui poliitikat ei muudeta, on olemas oht, et 2017. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel olulisel määral kõrvale soovitatud kohandamisest 0,6 % SKPst.
6).
Prognooside kohaselt järgib Sloveenia 2016. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda ja 2017. aastal järgib seda üldjoontes.
Regulation (EU) No 473/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area (OJ L 140, 27.5.2013, p.
Üldiselt on vaja võtta aastatel 2016 ja 2017 täiendavaid meetmeid.
11).
J. R. V. A. Dijsselbloem
Commission Decision (EU) 2016/1031
Komisjoni otsus (EL) 2016/1031,
of 6 November 2015
6. november 2015,
on the measures SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) implemented by Estonia for AS Estonian Air
meetmete SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) kohta, mida Eesti on rakendanud ASi Estonian Air suhtes,
on the measures SA.36868 (14/C) (ex 13/N) which Estonia is planning to implement for AS Estonian Air
meetmete SA.36868 (14/C) (ex 13/N) kohta, mida Eesti kavatseb rakendada ASi Estonian Air suhtes
(notified under document C(2015) 7470)
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7470 all)
Having regard to the decisions by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty, in respect of the aid SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] and in respect of the aid SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
võttes arvesse komisjoni otsuseid algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses riigiabiga SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] ja riigiabiga SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes arvesse nende märkusi
The rescue case (SA.35956)
Päästmisabijuhtum (SA.35956)
By letter dated 3 December 2012, Estonia notified the Commission of its plans to provide rescue aid in favour of AS Estonian Air (‘Estonian Air’ or ‘the airline’) as well as of several capital injections carried out in the past.
Eesti teatas komisjonile 3. detsembri 2012. aasta kirjas oma kavatsusest anda päästmisabi ASile Estonian Air (edaspidi „Estonian Air“ või „lennuettevõtja“) ja mitmest varem tehtud kapitalisüstist.
A meeting with the Estonian authorities took place on 4 December 2012.
4. detsembril 2012 toimus kohtumine Eesti ametiasutustega.
Following those pre-notification contacts, by SANI notification number 7853 of 20 December 2012, Estonia notified to the Commission the planned provision of rescue aid to the airline in the form of a loan facility amounting to EUR 8,3 million.
Pärast neid teatamisele eelnenud kontakte teatas Eesti komisjonile SANI-süsteemis koostatud 20. detsembri 2012. aasta teatises nr 7853 kavatsusest anda lennuettevõtjale päästmisabi 8,3 miljoni euro suuruse laenuna.
For this reason, the Commission registered the case as non-notified aid (13/NN) and informed Estonia of the reclassification of the case by letter of 10 January 2013.
Eesti teatas komisjonile 4. märtsi 2013. aasta kirjas 28. veebruari 2013. aasta otsusest suurendada Estonian Airile antavat päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra.
Furthermore, the Commission requested additional information by letter of 10 January 2013, to which Estonia replied by letter of 21 January 2013.
Komisjon teatas Eestile 16. aprilli 2013. aasta kirjas, et täiendava päästmisabiga seoses otsustas ta aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust laiendada (koos põhjenduses 4 osutatud otsusega edaspidi „päästmisabimenetluse algatamise otsused“).
By letter dated 20 February 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty in respect of the rescue aid amounting to EUR 8,3 million and the measures granted in the past.
Päästmisabimenetluse algatamise otsused avaldati Euroopa Liidu Teatajas 29. mail 2013 [3].
By letter dated 16 April 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to extend the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty to the additional rescue aid (jointly with the decision referred to in recital 4, ‘the rescue aid opening decisions’).
Komisjon sai märkusi kahelt huvitatud isikult, kelleks olid International Airlines Group (edaspidi „IAG“) ja Ryanair.
Estonia submitted comments on the rescue aid opening decisions by letters dated 9 April and 17 May 2013.
Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 5. augustil 2013.
The Commission requested additional information from Estonia by letter of 8 April 2013, which Estonia replied to on 18 April 2013.
Ümberkorraldusabi juhtum (SA.36868)
The rescue aid opening decisions were published in the Official Journal of the European Union on 29 May 2013 [3].
Eesti teatas pärast mitteametlikke kontakte komisjoniga 20. juunil 2013 SANI-süsteemis koostatud teatises nr 8513 ümberkorralduskavast, sealhulgas lennuettevõtja rekapitaliseerimisest 40,7 miljoni euro ulatuses.
The Commission invited interested parties to submit comments on the measures.
Teatis registreeriti numbriga SA.36868 (13/N).
The Commission received comments from two interested parties, namely International Airlines Group (‘IAG’) and Ryanair.
Lisaks sai komisjon Ryanairilt 23. mai 2013. aasta kuupäevaga kaebuse seoses Eesti kavaga suurendada Estonian Airi kapitali ning Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelise müügi- ja tagasiliisimislepinguga, milles käsitleti Estonian Airile kuuluvat kontorihoonet.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 5 August 2013.
Komisjon edastas kaebuse Eestile 25. juunil 2013.
Following informal contacts with the Commission, Estonia notified a restructuring plan — including a recapitalisation of the airline amounting to EUR 40,7 million — on 20 June 2013, by SANI notification number 8513.
Komisjon teatas Eestile 4. veebruari 2014. aasta kirjas oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses teatatud ümberkorraldusabiga (edaspidi „ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus“) [5].
The notification was registered with number SA.36868 (13/N).
31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused muudetud ümberkorralduskava.
The Commission requested additional information by letters dated 16 July and 28 October 2013, to which the Estonian authorities replied by letters dated 28 August and 25 November 2013.
Seejärel peeti Eesti ametiasutustega kohtumisi 23. novembril, 11. detsembril ja 19. detsembril 2014 ning Eesti ametiasutused esitasid 3., 10. ja 19. detsembril 2014 täiendavat teavet.
Estonia submitted additional information by e-mail of 22 December 2013.
Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 9. mail 2014 [6].
On 25 June 2013, the Commission forwarded the complaint to Estonia.
Komisjon sai märkused kahelt huvitatud isikult, kelleks olid Ryanair ja huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada.
Estonia’s comments were submitted by letter dated 5 August 2013 [4].
Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 15. augustil 2014.
Estonia submitted comments on the restructuring aid opening decision by letter dated 19 March 2014.
EESTI LENNUTRANSPORDITURG
A meeting with the Estonian authorities and Estonian Air took place on 7 May 2014, followed by a telephone conference on 30 June 2014.
Eesti peamine lennujaam on Tallinna Lennujaam, mis teenindas 2012. aastal 2,21 miljonit reisijat, 2013. aastal aga 1,96 miljonit reisijat, mis tähendab 11,2 % langust.
In addition, a meeting with the Estonian authorities and their legal representative took place on 28 August 2014, after which Estonia provided additional information by e-mail on 10 September 2014.
2013. aastal teostas Tallinnasse suunduvaid ja sealt väljuvaid regulaarlende 13 eri lennuettevõtjat ning aastaringselt teenindati 20 liini [8].
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
Estonian Air vedas 2012. aastal 40,2 % Tallinna kaudu lendavatest reisijatest, 2013. aastal aga vaid 27,6 %, säilitades siiski oma liidripositsiooni.
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
2013. aastal vedasid Ryanair ja Lufthansa vastavalt 15,1 % ja 10,5 % Tallinnasse suundunud/sealt väljunud reisijatest; neist ei jäänud palju maha ka Finnair ja airBaltic [10].
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
2014. aastal vähenes Estonian Airi kasutajate osakaal kõikidest reisijatest 26,6 %-le; järgnesid Lufthansa ja Ryanair, kes vedasid vastavalt 13,4 % ja 11,5 % [11].
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
Tänu Eesti majanduse stabiilsusele 2013. aastal püsis reisijate nõudlus lennutranspordi järele kõrge ja see andis teistele lennuettevõtjatele võimaluse oma pakkumist ja turuosa suurendada [12].
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
2013. aastal hakkas Turkish Airlines teenindama Istanbuli ja sealt tagasi suunduvaid lende ning Ryanair lisas seitse uut lennuliini, Lufthansa ja airBaltic aga suurendasid lendude sagedust.
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
Tallinna Lennujaama haldaja sõnul võib kõnealuse lennujaama teeninduspiirkonnaks lugeda tervet Eestit.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
Samal ajal asub suurem osa Eestist ka muude rahvusvaheliste lennujaamade, nt Helsingi, Riia ja Peterburi lennujaamade teeninduspiirkonnas [14].
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
ABISAAJA
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
Estonian Air, Eesti seaduste kohaselt aktsiaselts, on Eesti riiklik lennuettevõtja, kelle peakorter asub Tallinna Lennujaamas.
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
Praegu on lennuettevõtjal ligikaudu 160 töötajat ja tema õhusõidukiparki kuulub seitse lennukit.
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
Estonian Air moodustati riigiettevõttena pärast Eesti iseseisvumist 1991. aastal Vene lennuettevõtja Aeroflot osakonna baasil.
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
Pärast erastamist ja sellele järgnenud muudatusi lennuettevõtja aktsiapaki struktuuris kuulub Estonian Air praegu Eesti riigile (97,34 %) ja SASi kontsernile (edaspidi „SAS“) (2,66 %).
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
Estonian Air osaleb ühes ühisettevõtjas, milleks on Eesti Aviokütuse Teenuste AS (osalus 51 %), mis pakub Tallinna Lennujaamas lennukite tankimise teenust.
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Tütarettevõtja müüdi 2013. aasta juunis eralendude operaatorile Fort Aero BBAA OÜ [16].
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
Estonian Air on olnud suures kahjumis alates 2006. aastast.
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
2012. aasta esimesel poolel ulatus Estonian Airi kahjum 14,9 miljoni euroni [17].
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
2012. aasta juunis vaatas Estonian Air oma 2012. aasta prognoosi läbi ja arvestas aasta tegevuskahjumiks 25 miljonit eurot (esialgses eelarves prognoositi 8,8 miljoni euro suurust aastakahjumit).
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks.
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
2012. majandusaastal ulatus lennuettevõtja kahjum 49,2 miljoni euroni.
THE BENEFICIARY
MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA KIRJELDUS
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Selles osas kirjeldatakse hinnatavaid meetmeid nii seoses päästmisabijuhtumiga (SA.35956), st meetmed 1–5, kui ka ümberkorralduskavaga, millest teatati ümberkorraldusabi juhtumi (SA.36868) raames.
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
1996. aastal erastas Eesti 66 % lennuettevõtja aktsiatest.
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
Pärast erastamist jagunesid aktsiad järgmiselt: 49 % oli Maersk Airi omanduses, 34 % Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi omanduses ning 17 % kohaliku investeerimispanga Cresco Investeerimispank (edaspidi „Cresco“) omanduses.
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
2003. aastal ostis SAS Maersk Airilt 49 % aktsiapaki, teiste osalus aga jäi samaks.
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
Eesti esitatud teabe kohaselt palus lennuettevõtja oma aktsionäridelt 2009. aastal uut kapitali kahel põhjusel.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
Esiteks tegi Estonian Air 2008. aasta algul […] [20] miljoni euro suuruse rahalise sissemakse, et omandada kolm uut Bombardier-tüüpi lähimaa reaktiivlennukit ja ajakohastada oma õhusõidukiparki tõhusamate lennukitega.
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Teiseks ei töötanud ärimudel finantskriisi tingimustes ja lennuettevõtja seisis aasta lõpus silmitsi likviidsusprobleemidega.
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
2009. aasta veebruaris suurendasid kõik aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega lennuettevõtja kapitali 7,28 miljoni euro võrra.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
Eesti riik tegi 2,48 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse ja Cresco andis 1,23 miljonit eurot, samuti rahalise sissemaksena.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
SAS tegi 3,57 miljoni euro suuruse sissemakse, sellest 1,21 miljonit eurot rahalise sissemaksena ja 2,36 miljonit eurot laenu omakapitaliks konverteerimise teel.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
meede ei toonud kaasa muudatusi Estonian Airi aktsiapaki struktuuris.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Maapealse teeninduse osa müük 2009. aastal (2. meede)