natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fiscal corrections to exclude indirect taxes (e.g. VAT, excise duties), subsidies and pure transfer payments granted by a public entity (e.g. payments from national healthcare systems) from the economic analysis.
üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks):
Where indirect taxes/subsidies are intended to correct for externalities, these shall be included in the economic analysis, if considered to adequately reflect the social marginal value of the related externalities and provided that there is no double-counting with other economic costs/benefits.
ajasääst;
Conversion of market to accounting (shadow) prices by applying conversion factors to financial prices to correct for market distortions.
sõiduki käitamise kulude vähenemisest tulenev sääst;
If conversion factors are not available from a national planning office and in the absence of significant market distortion for simplification the conversion factor can be set at one (CF=1).
õnnetuste arvu vähenemisest tulenev sääst;
Conversion factors may be higher (or lower) than unity when accounting prices are greater (or smaller) than market prices.
muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine (s.o kohaliku õhusaastega seotud mõju);
Monetisation of non-market impacts (corrections for externalities): externalities shall be estimated and valued, as appropriate, using stated or revealed preference method (e.g. hedonic pricing) or other methods.
müraheite vähendamine (näiteks teatavad linnaprojektid)
Economic analysis shall consider direct effects only in order to avoid double-counting while generally shadow pricing and monetisation of externalities account for indirect effects.
Lennujaamad, sadamad, ühendvedu
Financial revenues in the form of user fees, charges and tariffs shall be excluded from the economic analysis, and replaced with estimation of the direct effects on users, either through ‘willingness to pay’ or accounting prices.
üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks):
User fees, charges and tariffs especially in sectors not exposed to market competition, in regulated sectors or strongly influenced by political considerations should not be used as a proxy for ‘willingness to pay’ of user.
teenuse kvaliteedi paranemine (näiteks lennujaamade reisijasillaga väravate tagamine);
Discounting of the estimated costs and benefits: once the stream of economic costs and benefits is estimated, the standard discounted cash flow methodology shall be applied using a social discount rate (SDR).
muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine;
On the basis of Social Rate of Time Preference (SRTP) the following benchmarks for social discount rate are estimated: 4,95 % for Cohesion Member States and 2,77 % for other Member States.
müraheite vähenemine
For simplification as a general rule a social discount rate of 5 % shall be used as a benchmark in Cohesion Member States (Bulgaria, Croatia, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovakia, Slovenia) and 3 % in other Member States (Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Spain, Sweden, United Kingdom).
Teadusuuringud ja innovatsioon
Member States may establish a benchmark for the social discount rate which is different from 5 % or 3 %, on the condition that they:
ettevõtjate saadav kasu (teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ning tegevust alustavate ettevõtjate loomine, uute/täiustatud toodete ja protsesside väljatöötamine, teadmiste ülekandumine);
provide justification for this reference on the basis of economic growth forecast and other parameters determining the SDR under the SRTP approach; and
teadlaste ja tudengite saadav kasu (uued teadusuuringud, inimkapitali loomine, sotsiaalse kapitali areng);
ensure its consistent application across similar projects in the same country, region or sector.
üldsuse saadav kasu (keskkonna- ja terviseriskide vähenemine, kultuuriline mõju külastajatele)
Information on the different benchmark shall be made available to beneficiaries and the Commission at the start of the operational programme.
Lairiba
Calculation of the economic performance indicators
digitaalteenuste, sh e-valitsuse ja e-tervise algatuse laialdasem kasutuselevõtt ja selle kvaliteedi parandamine riigiasutuste jaoks
The following economic performance indicators (as defined below) are the key indicators of the economic analysis:
Kliimamuutuste mõju leevendamine ja sellega kohanemine majandusanalüüsis
Economic Net Present Value (ENPV) is the main reference indicator for project appraisal.
Kulude ja tulude analüüsis tuleb võtta arvesse projekti kulusid ja tulusid kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutuste kontekstis.
It is defined as the difference between the discounted total social benefits and costs.
Nendest meetmetest, näiteks meetmed, mis on võetud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks või kliimamuutuste ja äärmuslikele kliimatingimustele ja muudele looduskatastroofidele vastupidavuse parandamiseks, saadavat kasu tuleks samuti hinnata ja see tuleks lisada majandusanalüüsi ning määrata võimaluse korral arvuliselt või vastasel juhul seda kohaselt kirjeldada.
For a major project to be acceptable from an economic standpoint the project's economic net present value should be positive (ENPV>0) demonstrating that the society in a given region or country gains from the project because the project's benefits exceed its costs and therefore, the project should be implemented.
Lihtsustatud majandusanalüüs erijuhtudel
Economic rate of return (ERR) is the internal rate of return calculated using the economic values and expressing the socio-economic profitability of a project.
Teatavatel piiratud arvuga juhtudel, kui suurprojektist saadavat kasu on väga keeruline või võimatu arvuliselt ja rahaliselt kindlaks määrata, aga kui kulusid on võimalik mõistliku usaldusväärsusega prognoosida, eelkõige suurprojektide puhul, mille ajendiks on ELi õigusaktide nõuete täitmise tagamine, võib teha tasuvusanalüüsi.
Economic rate of return should be greater than the social discount rate (ERR>SDR) to justify EU support to a major project.
Sel juhul keskendub hindamine selle kontrollimisele, et projekt on ühiskonna jaoks kõige tõhusam variant eelnevalt kindlaks määratud tingimustel konkreetse vajaliku teenuse osutamiseks.
Benefit/Cost ratio (B/C) is defined as the net present value of project benefits divided by the net present value of project costs.
Lisaks tuleks esitada peamise majandusliku kasu kvalitatiivne kirjeldus.
Benefit/Cost ratio should be greater than one (B/C>1) to justify EU support to a major project.
Tasuvusanalüüsi tegemisel arvutatakse rahaliseks muutmata kasu ühikukulu ja see on vajalik kasu arvuliseks määramiseks, aga mitte kasule rahalise hinna või majandusliku väärtuse määramiseks.
The main economic benefits per sector to be considered in the economic analysis are set out in table 1.
Tasuvusanalüüsi kohaldamise tingimused on järgmised:
Additional economic benefits can be added if needed and justified.
projektiga toodetakse ainult üks projektiväljund, mis on ühtlustatud ja kergesti mõõdetav;
In some specific cases those benefits may become economic costs e.g. increased vehicle operating costs in certain road projects.
selle väljundi tarne on ülioluline, millest tuleneb, et selle tagamise meede on ülioluline;
Sector/Subsector
suurprojekti eesmärk on tagada väljund väikseimate kuludega;
Economic benefits
oluline välismõju puudub;
Water supply and sanitation
on rohkesti tõendeid kohaste võrdlusaluste kohta, mille abil on võimalik kontrollida, et valitud tehnoloogia vastab nõutavatele kulude tulemuslikkuse miinimumkriteeriumidele.
improved access to drinking water and wastewater treatment services in terms of availability, reliability and quality of the service
Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada riskihindamine.
improved drinking water quality
See on vajalik, et võtta arvesse investeerimisprojektidega alati seotud mõõtemääramatust.
improved quality of surface waters and preservation of ecosystem services due to pollution abatement
Riskihindamine võimaldab projektiedendajal paremini mõista viisi, kuidas prognoositud mõju eeldatavasti muutub, kui mõned peamised projektinäitajad osutavad eeldatust erinevaks.
resource cost savings for both producers and customers
Põhjalik riskianalüüs on korrakohase riskijuhtimise strateegia alus, mis omakorda mõjutab projekti koostamist.
improved health
Eritähelepanu tuleks pöörata kliimamuutustele ja keskkonnaaspektidele.
reduction of GHG emissions
Riskihindamine koosneb järgmisest kahest etapist.
Waste management
Tundlikkuse analüüs, millega määratakse vormi nn kriitilised muutujad või näitajad, s.o need, mille positiivses või negatiivses suunas muutumine mõjutab kõige rohkem projekti tulemuslikkuse näitajaid, võetakse arvesse järgmisi asjaolusid:
reduction of landfill space/costs (for waste treatment facilities)
analüüsi tegemisel muudetakse korraga ühte elementi ja määratakse kindlaks selle muutuse mõju nüüdispuhasväärtusele;
recovery of materials, energy and production of compost (avoided cost of alternative production/generation, including externalities)
üleviimise väärtused määratakse kindlaks kriitilise muutuja selle protsendi alusel, mille puhul oleks nüüdispuhasväärtus võrdne nulliga;
reduction of GHG emissions (i.e. CO2, CH4)
stsenaariumi analüüs, mis võimaldab uurida kindlaksmääratud kriitiliste väärtuste ja eelkõige muutujate rühmade optimistlike ning pessimistlike väärtuste kombinatsioonide koondmõju, et luua erinevaid stsenaariume, mis võivad teatavate hüpoteeside tõeks osutumise korral tekkida.
Energy
nende riskide loetelu, millega projekt kokku puutub;
Energy Efficiency projects
riskimaatriks, mis näitab iga kindlaks määratud riski puhul:
energy savings (expressed by the economic value of energy including externalities)
ebaõnnestumise võimalikke põhjuseid;
increase of comfort
seost tundlikkuse analüüsiga, kui see on asjakohane;
reduction of GHG and non-GHG emissions
sellest projektile põhjustatud negatiivset mõju;
Renewable Energy Sources projects
tekke tõenäosuse ja mõju tõsiduse järjestatud tasemeid (nt väga ebatõenäoline, ebatõenäoline, võib esineda või mitte esineda, tõenäoline, väga tõenäoline);
reduction of energy costs for substitution of the energy source e.g. by displacement of fossil fuels alternatives (expressed by the economic value of energy generated by likely displaced alternative, including externalities)
riskitaset (s.o tõenäosuse ja mõju kominatsioon);
Electricity/gas grids and infrastructure
vältimise ja mõju leevendamise meetmete kindlaksmääramine, sealhulgas vajaduse korral peamiste riskide vältimise ja nende mõju leevendamise ning standardmenetluste eest vastutav üksus ning võimaluse korral parimate tavade arvesse võtmine, mida riskipositsiooni vähendamiseks kasutatakse, kui seda peetakse vajalikuks;
increase and diversification of energy supply (value of incremental gas/electricity supplied, including externalities)
riskimaatriksi tõlgendamine, sealhulgas jääkriskide hindamine pärast vältimise ja mõju leevendamise meetmete kohaldamist.
increase of security and reliability of energy supply (reduction in supply disruptions)
Lisaks võib riskihindamine vajaduse korral (olenevalt projekti suurusest ja andmete kättesaadavusest) hõlmata ja peaks juhul, kui jääkriskipositsioon on jätkuvalt oluline, hõlmama tõenäosuslikku riskianalüüsi, mis koosneb järgmistest etappidest.
reduction of energy costs for substitution of the energy source
Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotused, mis teavitavad kriitilistes muutujates konkreetse protsentuaalse muutuse tõenäosusest.
market integration: variation in surpluses stemming from price alignment effects across places (for transmission) or time (for storage)
Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotuse arvutamine on vajalik kvantitatiivse riskihindamise tegemiseks.
improved energy efficiency
Kvantitatiivne riskianalüüs Montecarlo simulatsiooni alusel, millega esitatakse eeldatava projekti rahaliste ja majanduslike tulemuslikkusnäitajate eeldatava tulemuse, standardhälbe jne tõenäosusjaotused ja statistilised andmed.
Roads, Railways, Public Transport
Riskihindamises sektori kohta arvesse võetavad peamised riskid on esitatud tabelis 2.
reduction in generalised costs (for movement of goods/people):
Selleks et aidata projektiedendajatel ette valmistada kvalitatiivset riskianalüüsi kooskõlas käesoleva määrusega, innustatakse liikmesriike (kui nad peavad seda asjakohaseks ja/või otstarbekaks) välja töötama teatavate projektiga seotud standardriskide hindamise riiklikke suuniseid ning koostama leevendus- ja ennetusmeetmete loetelu sektorite kaupa.
time savings
Konkreetsed riskid
vehicle operating costs savings
Nõudlusriskid
accident savings
Vee tarbimine on eeldatavast väiksem
reduction of non-GHG emissions (i.e. local air pollution impacts)
Avaliku kanalisatsioonisüsteemiga ühendamise kiirus on eeldatavast aeglasem
reduction of noise emissions (e.g. some urban projects)
Projekteerimisriskid
Airports, Seaports, Intermodal
Ebapiisavad uuringud ja kontrollid, näiteks ebatäpsed hüdroloogilised prognoosid
reduction in generalised costs (for movement of goods/people)
Ebapiisavad projekti kuluprognoosid
quality of service improvements (e.g. provision of airport contact gates)
Maa omandamise riskid
reduction of non-GHG emissions
Menetluslikud viivitused
reduction of noise emissions
Maa maksumus on eeldatavast suurem
Research & Innovation
Haldus- ja hankeriskid
benefits to businesses (establishment of spin-offs and start-ups, development of new/improved products and processes; knowledge spillovers)
Ehitus- ja muud load
benefit to researchers and students (new research, human capital formation, social capital development)
Kommunaalteenuste kinnitused
benefits to the general public (reduction of environmental risks, reduction of health risks, cultural effects for visitors)
Kohtumenetlused
Broadband
Ehitusriskid
Increased take-up and improved quality of digital services, including e-Commerce, for citizens and businesses (especially in rural areas);
Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine
Increased take-up and improved quality of digital services, including e-Government and e-Health, for public administration.
Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine)
Climate change mitigation and adaptation in the economic analysis
Tegevusriskid
The CBA must take into account costs and benefits of the project in the context of Greenhouse Gas emissions and climate change.
Kindlakstehtud veeallikate usaldusväärsus (kvantiteet/kvaliteet)
The quantification of the project's Greenhouse Gas emissions and the estimate of economic cost of carbon (or CO2) emissions used to monetise the externalities of such emissions shall be based on a transparent methodology aligned with the EU 2050 decarbonisation objectives.
Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine
As for climate adaptation, costs of measures aiming at enhancing the resilience of the project to climate change impacts that are duly justified in feasibility studies should be included in the economic analysis.
Finantsriskid
The benefits of those measures, e.g. measures taken to limit the emissions of GHG or enhance the resilience to climate change and weather extremes and other natural disasters, should also be assessed and included in the economic analysis, if possible quantified, otherwise they should be properly described.
Tariif suureneb eeldatavast aeglasemalt
Simplified economic analysis in special cases
Tariifi kogutakse eeldatavast vähem
In certain limited cases where the benefits of a major project are very difficult or impossible to quantify and monetise, but where costs can be predicted with reasonable confidence, notably for major projects driven by necessity to ensure compliance with EU legislation, a cost-effectiveness analysis (CEA) can be performed.
Regulatiivsed riskid
In such cases the appraisal shall focus on verifying that the project is the most efficient solution for the society to supply a given, necessary service at the pre-defined conditions set out.
Vee hinda mõjutavad ootamatud poliitilised ja regulatiivsed tegurid
In addition, qualitative description of main economic benefits should be provided.
Muud riskid
CEA is carried out by calculating the cost per unit of ‘non monetised’ benefit and is required to quantify benefits but not to attach a monetary price or economic value to the benefits.
Üldsuse vastasseis
The conditions for applying CEA are as follows:
Jäätmete tootmine on eeldatavast väiksem
the project produces only one project output which is homogenous and easily measurable;
Jäätmevoogude kontrollimine/edastamine ei ole piisav
this output is a crucial supply, entailing that action to secure it is essential;
Ebapiisavad uuringud ja kontrollid
the aim of the major project is to achieve the output at minimum cost;
Sobimatu tehnoloogia valimine
there are no significant externalities;
Ehitus- ja muud load
there is a wide evidence of appropriate benchmarks to verify that the chosen technology meets the minimum required cost performance criteria.
Kommunaalteenuste kinnitused
As set out in Article 101(1)(e) of Regulation (EU) No 1303/2013, a risk assessment must be included in the CBA.
Jäätmete koostis on eeldatavast erinev või varieerub ootamatult palju
This is required to deal with the uncertainty that always permeates investment projects.
Protsessi väljundid ei vasta kvaliteedi sihttasemetele
Risk assessment enables the project promoter to better understand the way the estimated impacts are likely to change should some key project variables turn out to be different from those expected.
Käitise suutmatus järgida (õhku- ja/või vette-)heite piirmäära
A thorough risk analysis constitutes the basis for a sound risk-management strategy, which in turn feeds back into the project design.
Regulatiivsed riskid
Particular attention should be paid to climate change and environmental aspects.
Keskkonnanõuete, majanduslike ja regulatiivsete vahendite muutumine (s.o prügilatele maksude kehtestamine, prügilate keelustamine)
The risk assessment shall comprise two steps:
Nõudluse puudujäägid
Sensitivity analysis, which determines the ‘critical’ variables or parameters of the model i.e. those whose variations, positive or negative, have the greatest impact on the project's performance indicators, shall take the following aspects into consideration:
Erinevate konkureerivate kütuste hindade muutumine
the critical variables are the ones whose 1 % variation results in more than 1 % variation of the NPV;
Kütmiseks ja/või jahutamiseks vajaliku energia nõudlust mõjutavate ilmastikuolude ebaõige analüüs
the analysis is carried out by varying one element at a time and determining the effect of that change on the NPV;
Ebapiisavad objekti uuringud ja kontrollid
the switching values are defined as the percentage change the critical variable should assume to make the NPV equal to zero;
Innovatsioon energiatootmis-/-ülekandetehnoloogia või energiasalvestustehnoloogia valdkonnas, mistõttu projektiga hõlmatud tehnoloogia iganeb
scenario analysis allowing the study of the combined impact of determined sets of critical values and in particular, the combination of optimistic and pessimistic values of a group of variables to build different scenarios, which may hold under certain hypotheses.
Maa omandamise riskid
Qualitative risk analysis including risk prevention and mitigation, which shall include the following elements:
Maa maksumus on eeldatavast suurem
a list of risks to which the project is exposed;
Suuremad trasside rajamise õiguste omandamise kulud
a risk matrix showing for each identified risk:
Üleujutused, maalihked jne
the possible causes of failure,
Õnnetusjuhtumid
the link with the sensitivity analysis, where applicable,
Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine, näiteks kliimamuutuste mõju tõttu
the negative effects generated on the project,
Pikad tööseisakud õnnetusjuhtumite tõttu või välistel põhjustel
the ranked (e.g. very unlikely, unlikely, about as likely as not, likely, very likely) levels of probability of occurrence and of the severity of impact,
Tariifi- ja stimuleerimissüsteemide muutumine
the risk level (i.e. combination of probability and impact).
Energiahinnasuundumuste ebaõige prognoosimine
identification of prevention and mitigation measures, including the entity in charge of preventing and mitigating the main risks, standard procedures, where appropriate and taking into account best practices, where possible, to be applied to reduce risk exposure, where considered necessary.
Keskkonnanõuete, majanduslike vahendite (s.o taastuvate energiaallikate toetuskavad, ELi heitkogustega kauplemise süsteemi projekt) muutumine
interpretation of risk matrix including an assessment of the residual risks after the application of prevention and mitigation measures;
Maanteed, raudteed, ühistransport, lennujaamad, sadamad, ühendvedu
In addition the risk assessment may, where appropriate (depending on project size, data availability), and should, where the residual risk exposure is still significant, include the probabilistic risk analysis, which involves the following steps:
Liiklusprognoosid eeldatust erinevad
Probability distributions for critical variables informing about the likelihood of occurring a given percentage change in the critical variables.
Ehitusload
Computing the probability distribution of critical variables is necessary to carry out a quantitative risk analysis.
Projekti kulude ületamised
Quantitative risk analysis based on Montecarlo simulation, providing probability distributions and statistical indicators for expected result, STD, etc. of project financial and economic performance indicators.
Arheoloogilised leiud
The main risks per sector to be taken into account in the risk assessment are set out in Table 2.
Eeldatust suuremad käitamis- ja remondikulud
In order to assist the project promoters in preparation of qualitative risk analysis in line with this Regulation, Member States are encouraged (if they consider this appropriate and/or feasible) to develop national guidelines on valuation of certain standard project risks, and list of mitigation and prevention measures across sectors.
Eeldatust väiksem teemaksude laekumine
Specific risks
Keskkonnanõuete muutumine
Demand risks:
Asjakohase sektori areng (nõudlus teadusuuringute tulemuste järele ja nõudlus eraõiguslike lepinguliste teadusuuringute järele)
Water consumption lower than predicted
Muutused tööturul (nõudlus ülikoolilõpetajate järele ja mõju piirkonna haridusteenuste nõudlusele)
Connection rate to public sewage system slower than predicted
Eeldatust teistsugune üldsuse huvi
Design risks:
Ebaõige asukohavalik või viivitused projekteerimise lõpuleviimises
Inadequate surveys and investigation e.g. inaccurate hydrological predictions
Uue tehnoloogia leiutamine teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni käigus, mistõttu taristu tehnoloogia iganeb
Inadequate design cost estimates
Kõrgetasemeliste insenertehniliste teadmiste puudumine
Land acquisition risks:
Haldus- ja hankeriskid
Procedural delays
Viivitused ehituslubade hankimises
Land cost higher than predicted
Lahendamata omandiõigusküsimused
Administrative and procurement risks:
Intellektuaalomandiõiguste hankimise viivitused või eeldatavast suuremad kulud
building or other permits
Menetluslikud viivitused tarnija valimises ja hankelepingu sõlmimises
utility approval
Tarneraskused
Legal proceedings
Projekti viivitused ja kulude ületamised teaduslike seadmete paigaldamise ajal
Construction risks:
Taristu ehitamise või käitamise ajal tekkinud vajadustele vastavate valmislahenduste puudumine
Project cost overruns and delays in construction
Projektiedendaja kontrolli alt väljas olevate täiendavate tööde viivitused
Contractor related (bankruptcy, lack of resources)
Haridustöötajate/teadlaste puudumine
Operational risks:
Spetsiaalseadmete paigaldamisega seotud ootamatud takistused
Reliability of identified water sources (quantity/quality)
Viivitused seadmete täielikku ja usaldusväärsesse töökorda seadmises
Maintenance and repair costs higher than predicted, accumulation of technical breakdowns
Ebapiisavad teadustulemused
Financial risks:
Ootamatu keskkonnamõju/ootamatud keskkonnaõnnetused