natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the Commission observes that according to the 1994 Aviation guidelines [34] ‘[c]apital injections do not involve State aid when the public holding in a company is to be increased, provided the capital injected is proportionated to the number of shares held by the authorities and goes together with the injection of capital by a private shareholder; the private investor’s holding must have real economic significance’.
Lisaks ei ole hindamisel kasutatud mitme olulise eelduse kohta esitatud tõendeid.
Therefore, it results that this is the case for measure 1.
Eelkõige jääb selgusetuks, mille põhjal määrati kindlaks rahavoogude märkimisväärne lõppväärtus (mis moodustab kogu diskonteeritud rahavoost üle 60 %).
On that basis, the Commission considers that the decision Cresco to invest in Estonian Air was made pari passu with that of the State and that the investment of both Cresco and SAS was significant.
Rahavoogude väiksema lõppväärtuse korral võinuks omakapitali koguväärtus olla ka negatiivne.
In addition, the Commission has no reasons to doubt that SAS and Cresco decided to invest in Estonian Air for profit-seeking motives.
Teiseks on hinnangus märgitud, et 2010. aasta äriplaaniga ettenähtud meetmed ei tarvitse olla piisavad selleks, et kõrvaldada Estonian Airi teatavad jätkusuutlikkusprobleemid (nt Saab 340 tüüpi turbopropellerõhusõidukite kahjumlik käitamine).
The Commission therefore concludes that financing of Estonian Air through the EUR 2,48 million capital injection (measure 1) did not entail an undue advantage to Estonian Air and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty would be met.
Seega eeldavad rahavoopõhised arvutused täiendavaid muudatusi, mis ei ole kooskõlas investeeringute aluseks oleva 2010. aasta äriplaaniga.
Measure 2
Kolmandaks on teiste lennuettevõtjatega võrdlemisel põhinev hinnang ülimalt küsitava väärtusega.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the 100 % State-owned Tallinn Airport for EUR 2,4 million (measure 2).
Selles võrreldakse Estonian Airi vaid viie lennuettevõtjaga, kellest kolme lennumaht on Estonian Airi omast mitu korda suurem.
In order to determine the price, no open, transparent and unconditional tender took place and no valuation was carried out by independent valuators.
Estonian Airi kehva finantsolukorda arvesse võttes olnuks ainus realistlik võrdlusalus hinna ja müügitulu vahelise suhte analüüs, kuna teiste näitajatega tehtud arvutuste tulemused on väga erinevad.
Instead, the price was fixed through direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Neljandaks, isegi juhul, kui komisjon tulemustega nõustuks, puudub hinnangus selgitus selle kohta, miks pidanuks erainvestor tegema 17,9 miljoni euro suuruse uue rahasüsti, et omandada 90 % aktsiatest äriühingus, mille omakapitali koguväärtus on hinnanguliselt vaid [0–10] miljonit eurot (või parimal juhul [5–15] miljonit eurot).
The Commission observes that in the absence of a tender or an independent valuation it cannot exclude the presence of aid.
Lõpuks ei analüüsinud Eesti ametiasutused kapitali suurendamise kõrval ühtki muud olukorda, et võrrelda investeeringu eeldatavat kapitalitasuvust võimalike alternatiivsete stsenaariumide põhjal saadud tulemustega.
Therefore, the Commission needs to assess the transaction and its context in detail to determine whether it provided Estonian Air with any undue advantage.
Kui majanduslikult võiks olla põhjendatud, et aktsionär teeb kiratsevasse äriühingusse oma varasemate investeeringute päästmiseks täiendava investeeringu, siis üldjuhul võrdleks selline investor kavandatavat investeeringut võimalike alternatiivsete stsenaariumidega seotud kulude või tuludega ning kaaluks muu hulgas ka äriühingu tegevuse lõpetamist.
In addition, the transaction took the form of an asset sale excluding liabilities and employees and other ‘legacy costs’.
Eesti tunnistab, et 2010. aasta äriplaani eesmärk tagada pikaajaline lennuühendus oluliste ärisihtkohtadega vastas riigi enda makromajanduslikele poliitilistele eesmärkidele.
In order to determine the price, the book value of the assets was established as a floor price.
Ehkki Eesti väitel ei olnud need kaalutlused riigi investeerimisotsuse ainus põhjus, näitab see siiski, et riik ei lähtunud oma tegevuses ainult kasumitaotlusest.
Furthermore, the Estonian authorities submitted their internal analysis demonstrating that the enterprise value-to-sales multiple (EV/sales) [35] for the transaction corresponds to multiples observed in several other transactions where a target company was a ground handling business.
Kõnealust küsimust arutades on Eesti valitsuse liikmed 3. meetme võtmise ajal märkinud, et Estonian Air on riigi jaoks strateegilise tähtsusega äriühing ja et valitsus on valmis omandama enamusosaluse [39] ning et on ülimalt oluline, et Tallinnast oleks võimalik lennata mõnesse muusse tähtsamasse linna; [40] see ei näi kuuluvat kaalutluste hulka, millest arukas turuinvestor investeerimisotsuse tegemise ajal lähtub.
That would seem to suggest that the transaction took place on market terms.
Sellega seoses meenutab komisjon Bochi kohtuasjas tehtud otsust, mille kohaselt tuleks kaaluda, kas eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks samadel tingimustel osalust kõnealuses kapitalis [41].
Moreover, Estonia claims that Tallinn Airport, despite being 100 % State-owned, is independent from the State and that the members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives of the State.
Võttes arvesse asjaolu, et erinevalt riigist ükski erainvestor Estonian Airi uut rahasüsti teha ei soovinud, 2010. aasta äriplaani puudujääke ja erainvestori seisukohalt ebaoluliste makromajanduslike eesmärkide olemasolu, leiab komisjon, et 3. meede ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.
In the rescue aid opening decisions, the Commission raised doubts as to whether the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State in view of the fact that the Ministry of Economic Affairs and Communications was the only shareholder of Tallinn Airport and that it came within the Ministry’s jurisdiction.
Lisaks sellele on meetme puhul tegemist riigiabiga juhul, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena.
However, the Court of Justice of the European Union has consistently held that measures taken by public undertakings under State control are not per se attributable to the State.
Seda kriteeriumi 2010. aasta kapitalisüsti puhul ei vaidlustata, kuna riigieelarvest pärit rahasüsti tegijaks oli lennuettevõtja aktsionärina Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
Indeed, the Court of Justice explained in Stardust Marine and subsequent case-law that in order to conclude on imputability it is necessary to ‘examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in one way or another, in the adoption of [the] measures’ [36].
Lõpuks märgib komisjon, et meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi, kuna Estonian Air konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eriti alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmas pakett) jõustumisest 1. jaanuaril 1993 [42].
In relation to measure 2, the Commission cannot conclude that the decision of Tallinn Airport to invest in Estonian Air was imputable to the State.
Seega võimaldas 3. meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pidanud erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa oleks toonud.
Also, the Commission did not find either any indirect evidence in this respect in the sense of the Stardust Marine case-law.
Seepärast järeldab komisjon, et 3. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi.
For those reasons, the Commission considers that Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 is not imputable to Estonia.
meede
Since Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 was not imputable to the State and since the transaction seemingly took place on market terms, the Commission excludes the presence of State aid in relation to measure 2, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty are met.
Eesti poolt 2011. aasta detsembris tehtud otsus 30 miljoni euro suuruse rahasüsti tegemise kohta (4. meede) ei hõlmanud Eesti arvates riigiabi.
Measure 3
Ükski teine investor selles kapitalisüstis ei osalenud ning SASi osalus kahanes sellest tulenevalt 10 %-lt 2,66 %-le, riigi osalus aga suurenes 90 %-lt 97,34 %-le.
In relation to the 2010 capital injection (measure 3), Estonia explained in the course of the formal investigation procedure that the State injected EUR 17,9 million in cash while SAS converted into equity a EUR 2 million loan.
Komisjon leiab, et Eesti ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud väited ei ole veenvad.
At the same time, SAS acquired Cresco’s stake in Estonian Air for EUR […] million (in exchange for a EUR […] million loan write-off that Cresco held with SAS).
Esiteks tegi investeerimisotsuse riik üksi, ilma erainvestorite sekkumiseta: SAS otsustas kapitalisüstis mitte osaleda ja erapank […], kes algselt kaalus Estonian Airile laenu andmist, keeldus seda lõpuks tegemast.
As a result, Cresco ceased to be a shareholder, the State’s participation increased to 90 % and SAS’s participation was diluted to 10 %.
Seepärast ei saa väita, et investeering tehti samaväärsuse põhimõttel.
Estonia argues that its decision to invest again in Estonian Air was based on the 2010 business plan.
Lisaks hõlmas 2011. aasta äriplaan, mille alusel investeerimisotsus tehti, ekspansiivse strateegia kasutuselevõttu ja ärimudeli radikaalset muutmist, mille kohaselt punktist punkti lendudel põhinev ärimudel tuli asendada sõlmlennujaama ümber koonduvate piirkondlike lendude teenindamisel põhineva ärimudeliga.
The Commission first notes that the injections of the State and SAS took place under different forms and in amounts not in proportion to the shareholdings.
Lisaks näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suutnuks oma kasumit vaid nelja aasta jooksul peaaegu kolmekordistada ja pöörata 2011. aasta –15,45 miljoni euro suurune maksueelne kasum 2014. aastaks 4,2 miljoni euro suuruseks maksueelseks kasumiks, eriti veel majandus- ja finantskriisi tingimustes.
An injection of EUR 17,9 million of fresh money by the State is not comparable to SAS’ debt-to-equity swap of EUR 2 million, in particular since Estonia has not provided evidence that the loan was fully collateralised and thus that SAS would have assumed new risk by converting the loan into equity.
Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et IATA 2011. aasta detsembri finantsprognoosi kohaselt [43] vähenesid 2011. aastal lennuettevõtjate kasumimarginaalid, kuna nafta- ja kütusehinnad tõusid.
As regards the debt write-off by SAS of a EUR […] million that Cresco held with SAS in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air, the Commission observes that this operation did not entail fresh money for Estonian Air.
2012. aastaks prognoosis IATA, et Euroopa lennundussektor satub surve alla majandussurutise tõttu, mis on tingitud valitsuste suutmatusest tulla toime eurotsooni riikide võlakriisiga.
Moreover, it is uncertain whether SAS run new risk by accepting the debt write-off in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air.
Võttes arvesse, et Euroopa lennuettevõtjaid pidi suure tõenäosusega mõjutama majanduslangus omamaisel turul, oli IATA 2012. aasta prognoosi kohaselt Euroopa lennuettevõtjate intressi- ja maksueelse kasumi marginaal (EBIT) 0,3 % ja netokahjum pärast maksustamist 0,6 miljardit USA dollarit (st 0,46 miljardit eurot).
These elements are sufficient to allow the Commission to conclude that measure 3 was not carried out on pari passu terms.
Samuti näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suurendanuks istekohtade arvu ühelt miljonilt 2011. aastal 2,45 miljonile 2014. aastal, suurendades sama aja jooksul täituvust 59,2 %-lt 72,3 %-le.
The Estonian authorities argue that measure 3 was MEIP-conform since it was adopted on the basis of the 2010 business plan, which they consider robust and credible.
Näib, et põhiriske on alahinnatud ja piisavalt ei ole hinnatud ka leevendavaid meetmeid.
According to the plan, Estonian Air would break even already in 2013 if it changed the fleet in accordance with the plan, and would remain significantly profitable thereafter until at least 2020.
Sõlmlennujaama mudel jäeti 2012. aasta keskpaigaks Estonian Airi ülimalt negatiivsete majandustulemuste tõttu kiiresti kõrvale.
The Commission acknowledges that the 2010 business plan analyses the situation of the airline, but it nonetheless has shortcomings that do not make it a reliable basis for a market-oriented investment decision.
Lisaks on 2011. aasta äriplaanis konkreetselt arvesse võetud mitmesuguseid riigi jaoks tähtsaid makromajanduslikke ja poliitilisi eeliseid, mis on erainvestori jaoks ebaolulised.
For instance, the financial forecasts are based on overly ambitious passenger growth numbers (average annual growth above 6 % for the period 2010-2020).
Näiteks on äriplaanis märgitud, et Eesti riigi seisukohalt kaasnevad investeeringuga märkimisväärsed eelised ning et arvestades ärireisijate praeguseid vajadusi ning valitsuse käskkirju eelistatakse võrgustikul põhinevat mudelit.
Such growth prospects seem very much optimistic in view of the 2009 global economic and financial crisis.
Äriplaanis seisab ka, et investeeringu tulemusel luuakse 2000 töökohta ja et Eesti parandab oma paigutust üleilmses konkurentsivõime edetabelis.
The 2010 business plan refers to IATA estimations of more than 5 % average growth for the next four years.
Peale selle väidavad Eesti ametiasutused, et kavandatud strateegiat võeti arvesse valitsuse 2011.–2015. aasta tegevuskavas, mis hõlmab otselennuühenduse loomist Euroopa kõigi olulisemate ärikeskustega ning Tallinna lennujaama muutmist Aasia ja Euroopa vaheliste lendude sõlmlennujaamaks.
However, IATA also indicates that this recovery will be very unevenly divided geographically and that a rapid recovery is not to be expected in Europe [37].
Põhjenduses 128 selgitatud asjaolude tõttu ei oleks arukas turuinvestor selliseid kaalutlusi arvesse võtnud.
Another shortcoming is that the sensitivity analysis of the 2010 business plan appears insufficient.
Seepärast leiab komisjon, et 4. meetmega anti Estonian Airile valikuline põhjendamatu eelis.
As regards the risk of lower passenger numbers, the plan states that a 10 % decrease in the number of passengers would reduce by approximately EUR 6,4 million the net result for the first two years, which would more than double the negative net results expected for those two years.
Põhjendustes 130 ja 131 kirjeldatud asjaolude tõttu leiab komisjon, et 4. meede pärineb riigi vahenditest, on riigiga seostatav, mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada nendevahelist konkurentsi.
However, the 2010 business plan does not indicate the consequences for the overall period analysed and specific corrective actions to be taken.
Seepärast järeldab komisjon, et 4. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi.
The Commission also highlights that Cresco decided not to invest further in Estonian Air and instead decided to sell its stake to SAS.
meede
While Cresco may have had various reasons for doing so, it appears logical to consider that the 2010 business plan was not sufficient to reassure the private investor about its return on investment.
Komisjon järeldab, et päästmislaenu tuleks käsitada riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna riigi vahenditest pärinev laen annab Estonian Airile valikulise eelise, mis mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131).
A similar argument can be applied to SAS, who decided to participate in the 2010 capital injection but not in proportion to its stake and therefore was diluted to just 10 % from its previous 49 % stake.
Võttes arvesse Estonian Airi majanduslikku olukorda (lennuettevõtja oli alates 2006. aastast kahjumis ja 2012. aasta juuli lõpuks muutus Estonian Air Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks – vt punktis 7.4.1 esitatud üksikasjad), oli ülimalt ebatõenäoline, et eraõiguslik võlausaldaja oleks soovinud anda täiendavaid laene Estonian Airi tõsiste likviidsusprobleemide lahendamiseks.
The Estonian authorities also argue that a valuation undertaken by the State in 2010 came to the conclusion that the airline would have positive value following the investment.
Eesti ametiasutused ise käsitavad seda meedet riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna nende väitel on päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused täidetud.
This valuation calculated the value of equity based on discounted cash flow analysis taking into account expected cash flows in the years 2010-2019 plus a terminal value after 2019 of EUR [0-10] million (discounted) and deducting net debt of EUR [0-10] million.
meede
On this basis, the resulting total value of equity in a post-investment scenario would amount to EUR [0-10] million.
Eesti ametiasutuste otsust teha Estonian Airile omakapitali kujul 40,7 miljoni euro suurune rahasüst tuleks käsitada riigiabina.
Based on an alternative valuation method, it valued the airline by comparison with financial indicators for five smaller publicly-traded companies, resulting in a value of Estonian Air of around EUR [5-15] million.
Kapitalisüst tehakse otse riigieelarvest ja on seega pärit riigi vahenditest.
However, the Commission cannot consider this valuation as a valid basis for accepting the investment by a hypothetical private investor.
Peale selle annab kapitalisüst Estonian Airile valikulise eelise, kuna sellest saab kasu ainult üks ettevõtja (st Estonian Air) ja seda antakse turumajanduse tingimustes tegutsevale arukale investorile üldjuhul vastuvõetamatutel tingimustel (Estonian Airi finantsprobleemid ja investeeringud, mis ei põhine asjakohasel kapitalitasuvuse analüüsil, vaid avalikul huvil, näiteks Eesti ühendatus ja Estonian Airi strateegiline tähtsus Eesti majanduse jaoks).
First, the valuation itself points out substantial risks, uncertainties and sensitivity to the assumptions used and states that its forecasts should be regarded with caution [38].
Meede mõjutab ka liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131).
Further, some crucial assumptions underlying the valuation are not substantiated.
Seega võimaldab kõnealune meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pea erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa tooksid.
Secondly, the valuation states that the measures of the 2010 business plan may not be sufficient to solve some of the sustainability problems of Estonian Air (e.g. the loss-making operation of the turboprop aircraft Saab 340).
Eesti ametiasutused ei vaidlusta seda väidet.
Therefore, the cash-flow-based calculation assumes additional changes and thus deviates from the 2010 business plan which represents the basis for the investment.
Järeldus riigiabi olemasolu kohta
Thirdly, the valuation based on comparison with other airlines is extremely fragile.
Põhjendustes 108–119 kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et 1. ja 2. meede ei hõlmanud Estonian Airile antavat riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
It compares Estonian Air with only five airlines, of which three have capacities several times bigger than Estonian Air’s.
Teisest küljest leiab komisjon põhjendustes 120–143 kirjeldatud põhjustel, et 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ja hindab seepärast kõnealuste meetmete õiguspärasust ja kokkusobivust siseturuga.
Further, due to the bad financial situation of Estonian Air, the only reference basis that could realistically be used is the price-to-sales-revenue ratio whereas ratios based on other indicators give very different results.
Abi seaduslikkus
Fourthly, even accepting its results, the valuation does not explain why a private investor would have agreed to inject EUR 17,9 million in fresh capital to hold 90 % of the shares of a company whose total value of equity is estimated at only EUR [0-10] million (or as a maximum EUR [5-15] million).
Aluslepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu asjaomast meedet lubava otsuse.
Finally, the Estonian authorities did not analyse any counterfactual situation to the capital increase in order to compare the expected return on their investment with results of possible alternative scenarios.
Esmalt märgib komisjon, et Eesti rakendas 3., 4. ja 5. abimeetme ilma, et ta oleks komisjonilt eelnevalt selleks luba taotlenud.
While it might make economic sense for an existing shareholder to invest additional capital into an ailing company to safeguard its investment, such an investor would normally compare such investment to the costs/revenues of possible alternative scenarios, possibly including the liquidation of the company.
Komisjon avaldab kahetsust, et Eesti ei pidanud rakendamiskeelust kinni ja jättis seega täitmata aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustuse.
In addition, the submission of the Estonian authorities of 9 April 2014 suggests that the capital increase was not motivated solely by the economic attractiveness of the investment.
meetme osas tõdeb komisjon, et 40,7 miljoni euro suurust kapitalisüsti ei ole veel tehtud.
Estonia acknowledges that the objective of the 2010 business plan to secure long-term flight connections to important business destinations ‘coincided with the State’s own macroeconomic policy goals’.
Seega on aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustus kõnealuse teatatud ümberkorraldusmeetme puhul täidetud.
Although Estonia argues that these considerations were not the sole drivers of the State’s investment decision, this suggests that the State was not solely taking into consideration profit-seeking motives.
31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava vastuvõetavus
In this respect, it appears that members of the Estonian Government at the time of measure 3 stated that ‘[the Government’s] stance has been that Estonian Air is a strategic company for the country and we are prepared to take a majority stake’ [39] and that ‘it’s very important to have flights from […] Tallinn to some other important cities’ [40], which do not appear to be concerns that a prudent market investor would take into consideration at the time of making an investment decision.
Enne punktis 7.1 kirjeldatud abimeetmete siseturuga kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema, missugust talle esitatud ümberkorralduskava oleks vaja analüüsida.
In this respect, the Commission recalls that in the Boch judgement the Court indicated that ‘the test is, in particular, whether in similar circumstances a private shareholder, having regard to the foreseeability of obtaining a return and leaving aside all social, regional policy and sectoral consideration would have subscribed the capital in question’ [41].
Võttes arvesse, et 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskavas on ümberkorraldusperioodi oluliselt pikendatud (viielt aastalt kuue aasta ja ühe kuuni), selle alguskuupäeva on üle kahe aasta ettepoole nihutatud ning kõnealune kava sisaldab täiendavaid abimeetmeid, ei saa seda käsitada 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava pelga edasiarendusena.