natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the Council
ELT L 20, 27.1.2015, lk 42.
The President
ELT L 31, 7.2.2015, lk 25.
OJ L 20, 27.1.2015, p.
ELT L 159, 25.6.2015, lk 70.
42.
ELT L 245, 22.9.2015, lk 10.
OJ L 31, 7.2.2015, p.
Nõukogu võttis 26. jaanuaril, 5. veebruaril ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, [1] (EL) 2015/190 [2] ja (EL) 2015/994, [3] millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.
25.
Nõukogu otsusega (EL) 2015/1573 [4] nimetati Nienke HOMAN 18. septembril 2015 asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2020.
Commission Implementing Decision (EU) 2015/2239
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2239,
of 2 December 2015
2. detsember 2015,
concerning certain protective measures in relation to highly pathogenic avian influenza of subtypes H5N1 and H5N2 in France
milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpidesse H5N1 ja H5N2 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal
(notified under document C(2015) 8755)
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8755 all)
France notified the Commission of outbreaks of highly pathogenic avian influenza (HPAI) of the subtype H5 namely H5N1 and H5N2 in holdings on its territory where poultry or other captive birds are kept.
Prantsusmaa teavitas komisjoni kõrge patogeensusega linnugripi (HPAI) alatüübi H5, täpsemalt alatüüpide H5N1 ja H5N2, puhangutest oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde.
Rather it appears that the HPAI virus strain of the H5N1 subtype detected in France recently mutated from a low pathogenic form previously detected in the Union to a virus of high pathogenicity.
Prantsusmaa võttis seepärast viivitamatult direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud tõrjemeetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist.
It appears therefore not necessary to apply the same additional protection measures as those laid down in Commission Decision 2006/415/EC [4] which were specifically adopted for the highly pathogenic avian influenza virus of H5N1 subtype that first appeared in Europe in 2005.
Komisjon on koostöös Prantsusmaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtetest, kus haiguspuhangud kinnitust leidsid.
France took therefore immediately control measures required pursuant to Directive 2005/94/EC, including the establishment of protection and surveillance zones.
Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise vältimiseks on vaja koostöös Prantsusmaaga need Prantsusmaal kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid kiiresti kindlaks määrata liidu tasandil.
The Commission has examined those measures in collaboration with France, and it is satisfied that the borders of the protection and surveillance zones, established by the competent authority in that Member State, are at a sufficient distance to the actual holdings where the outbreaks were confirmed.
Seda silmas pidades tuleks käesoleva otsuse lisas kindlaks määrata Prantsusmaa kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning kehtestada meetmete kohaldamisaeg kõnealustes piirkondades.
In order to prevent any unnecessary disturbance to trade within the Union and to avoid unjustified barriers to trade being imposed by third countries, it is necessary to rapidly define the protection and surveillance zones established in France at Union level in collaboration with that Member State.
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,
Accordingly, the protection and surveillance zones in France, where the animal health control measures as laid down in Directive 2005/94/EC are applied, should be defined in the Annex to this Decision and the duration of that regionalisation fixed.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Prantsusmaa tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A ja B osas kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.
France shall ensure that the protection and surveillance zones established in accordance with Article 16(1) of Directive 2005/94/EC comprise at least the areas listed as protection and surveillance zones in Parts A and B of the Annex to this Decision.
Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. märtsini 2016.
This Decision shall apply until 31 March 2016.
Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
Article 3
Brüssel, 2. detsember 2015
Done at Brussels,2 December 2015.
Vytenis Andriukaitis
OJ L 395, 30.12.1989, p. 13.
Nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ, 20. detsember 2005, linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).
OJ L 224, 18.8.1990, p. 29.
Komisjoni otsus 2006/415/EÜ, 14. juuni 2006, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ (ELT L 164, 16.6.2006, lk 51).
Council Directive 2005/94/EC of 20 December 2005 on Community measures for the control of avian influenza and repealing Directive 92/40/EEC (OJ L 10, 14.1.2006, p. 16).
LISA
Commission Decision 2006/415/EC of 14 June 2006 concerning certain protection measures in relation to highly pathogenic avian influenza of the subtype H5N1 in poultry in the Community and repealing Decision 2006/135/EC (OJ L 164, 16.6.2006, p. 51).
A osa
ANNEX
Artiklis 1 viidatud kaitsetsoon
Part A
ISO riigikood
Protection zone as referred to in Article 1:
Liikmesriik
ISO Country Code
Sihtnumber
Postal code
Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29
Name
Prantsusmaa
Date until applicable in accordance with Article 29 of Directive 2005/94/EC
Ala, mis hõlmab järgmisi haldusüksusi:
France
B osa
Area comprising the communes of:
Artiklis 1 viidatud järelevalvetsoon
Part B
Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31
Surveillance zone as referred to in Article 1:
Käimasolevatest laboratoorsetest uuringutest, sealhulgas sekveneerimisest, mille eesmärk on lähemalt iseloomustada esimese puhangu põhjustanud viirust, ilmneb, et HPAI viirusetüvi H5N1 erineb HPAI viiruse alatüübist H5N1, mis põhjustas Euroopas esmakordselt puhangu aastal 2005.
Date until applicable in accordance with Article 31 of Directive 2005/94/EC
Selle asemel näib, et Prantsusmaal leitud HPAI viiruse alatüüpi H5N1 kuuluv tüvi on hiljuti muteerunud vähepatogeensest vormist väga patogeenseks viiruseks.
Ongoing laboratory investigations including sequencing in order to further characterise the causative virus of the first outbreak suggest that the genetics of the HPAI H5N1 virus strain are different from the HPAI virus of the H5N1 subtype that first appeared in Europe in 2005.
komisjoni liige
Decision (EU) 2015/2240 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/2240,
establishing a programme on interoperability solutions and common frameworks for European public administrations, businesses and citizens (ISA2 programme) as a means for modernising the public sector
millega luuakse Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm) kui avaliku sektori ajakohastamise vahend
In a series of Ministerial Declarations (in Manchester on 24 November 2005, Lisbon on 19 September 2007, Malmö on 18 November 2009 and Granada on 19 April 2010), ministers invited the Commission to facilitate cooperation among Member States by implementing cross-border and cross-sector interoperability solutions that will enable more efficient and secure public services.
Ministrid on mitmes ministrite deklaratsioonis (24. novembril 2005 Manchesteris, 19. septembril 2007 Lissabonis, 18. novembril 2009 Malmös ja 19. aprillil 2010 Granadas) kutsunud komisjoni üles hõlbustama liikmesriikidevahelist koostööd, kasutades selleks piiriüleseid ja valdkondadevahelisi koostalitlusvõime alaseid lahendusi, mis võimaldaksid pakkuda tõhusamaid ja turvalisemaid avalikke teenuseid.
Moreover, Member States recognised that better public services need to be delivered with fewer resources, and that the potential of e-government can be boosted by promoting a culture of collaboration and improving the conditions for interoperability in European public administrations.
Peale selle tunnistasid liikmesriigid, et paremaid avalikke teenuseid tuleb pakkuda vähemate vahenditega ning et e-valitsuse potentsiaali saab suurendada Euroopa haldusasutuste koostöökultuuri edendamise ja koostalitlusvõime tingimuste parandamisega.
In its Communication of 19 May 2010 entitled ‘A Digital Agenda for Europe’ (DAE), one of the flagship initiatives of its Europe 2020 Strategy, the Commission stressed that interoperability is essential for the purpose of maximising the social and economic potential of information and communication technology (ICT) and that, consequently, the digital agenda can be effective only if interoperability is ensured.
Oma 19. mai 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”, mis on üks strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatusi, rõhutas komisjon, et koostalitlusvõime on oluline selleks, et kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sotsiaalset ja majanduslikku potentsiaali, ning sellest tulenevalt saab digitaalarengu tegevuskava olla tõhus üksnes siis, kui koostalitlusvõime on tagatud.
In its Communication of 16 December 2010 entitled ‘Towards interoperability for European public services’, the Commission introduced the European Interoperability Strategy (EIS) and the European Interoperability Framework (EIF).
Oma 16. detsembri 2010. aasta teatises „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused” esitles komisjon Euroopa koostalitlusvõime strateegiat ja Euroopa koostalitlusvõime raamistikku.
Interoperability facilitates successful implementation of policies and offers great potential to avoid cross-border electronic barriers, further securing the emergence of new, or the consolidation of developing, common public services at Union level.
Koostalitlusvõime hõlbustab poliitika edukat elluviimist ning sellel on suur potentsiaal aidata vältida piiriüleseid e-tõkkeid ja soodustada seeläbi uute või veel arenemisjärgus ühiste avalike teenuste loomist või juurutamist liidu tasandil.
The policies described in the following recitals, in particular, rely on interoperability for their effective and efficient implementation.
Koostalitlusvõimest sõltub eeskätt järgmistes põhjendustes kirjeldatud valdkondade poliitika tõhus ja tulemuslik elluviimine.
In the area of the internal market, Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council [4] requires Member States to offer service providers the possibility of completing electronically and across borders all procedures and formalities needed to provide a service outside their Member State of establishment.
Siseturu valdkonnas nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ, [4] et liikmesriigid pakuksid teenuseosutajatele võimalust teha kõiki toiminguid ja täita kõiki formaalsusi, mida on vaja teenuse osutamiseks väljaspool nende asukohaliikmesriiki, elektrooniliselt ja piiriüleselt.
In the area of company law, Directive 2012/17/EU of the European Parliament and of the Council [5] requires the interoperability of Member States' central, commercial and companies registers via a central platform.
Äriühinguõiguse valdkonnas nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/17/EL [5] liikmesriikide keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite koostalitlusvõime tagamist keskse platvormi kaudu.
The interconnection of company registers will ensure cross-border exchange of information between registers and will facilitate Union-level access by businesses and citizens to data on companies, thus improving legal certainty in the business environment in the Union.
Äriühingute registrite vastastikuse sidumisega tagatakse registritevaheline piiriülene teabevahetus ning hõlbustatakse liidu tasandil ettevõtjate ja kodanike juurdepääsu äriühinguid käsitlevale teabele, suurendades sellega liidu ettevõtluskeskkonna õiguskindlust.
In the area of environment, Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council [6] requires the adoption of common implementing rules laying down technical interoperability arrangements.
Keskkonna valdkonnas nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ, [6] et tuleb vastu võtta ühised rakenduseeskirjad, milles sätestatakse koostalitlusvõime tehniline kord.
In particular, that Directive requires national infrastructures to be adapted to ensure that spatial data sets and services are interoperable and accessible across borders within the Union.
Kõnealuses direktiivis nõutakse eeskätt riiklike taristute kohandamist tagamaks, et ruumiandmekogumid ja -teenused on kogu liidus koostalitlusvõimelised ja kättesaadavad.
In the area of justice and home affairs, enhanced interoperability among European databases is the basis of the Visa Information System [7], the Schengen Information System II) [8], the European dactyloscopy system [9] and the European e-Justice Portal [10].
Justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tuginevad Euroopa andmebaaside suurendatud koostalitlusvõimele viisainfosüsteem, [7] teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, [8] Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem [9] ja Euroopa e-õiguskeskkonna portaal [10].
Furthermore, on 24 September 2012, the Council adopted conclusions calling for the introduction of the European Legislation Identifier and highlighting the need for interoperable searching and exchange of legal information published in national official journals and legal gazettes, through the use of unique identifiers and structured metadata.
Lisaks võttis nõukogu 24. septembril 2012 vastu järeldused, milles tehakse ettepanek võtta kasutusele Euroopa õigusaktide identifikaator ning rõhutatakse vajadust võtta kasutusele liikmesriikide ametlikes väljaannetes avaldatud õigusteabe koostalitlusvõimelise otsingu ja vahetamise vahend, kasutades selleks kordumatuid identifikaatoreid ja struktureeritud metaandmeid.
Collaboration between the European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice and the programme established in this Decision could generate synergies that would be beneficial to achieving their respective goals.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti ning käesoleva otsusega loodava programmi vaheline koostöö võib luua sünergiat, mis võib olla kasulik nende vastavate eesmärkide saavutamiseks.
Interoperability within local, national and European public administrations facilitates the achievement of the goals set out by the European Parliament in its resolution of 29 March 2012 on the EU Citizenship Report 2010: Dismantling the obstacles to EU citizens' rights.
Kohalike, riiklike ja Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime aitab saavutada eesmärke, mis Euroopa Parlament seadis oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsioonis ELi kodakondsust käsitleva 2010. aasta aruande ja ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamise kohta.
Interoperability has been a key factor in the success of customs, taxation and excise duties, in operating trans-European ICT systems across the Member States, and in supporting interoperable business services funded by the Fiscalis 2013 and the Customs 2013 programmes.
Tolli, maksude ja aktsiiside valdkonnas on koostalitlusvõime olnud väga oluline edu tagamise tegur selliste kõiki liikmesriike hõlmavate üleeuroopaliste IKT-süsteemide haldamisel, mis toetavad programmide „Fiscalis 2013” ja „Toll 2013” alusel rahastatavaid koostalitlusvõimelisi äriteenuseid.
Those programmes are implemented and operated by the Commission and national administrations.
Neid programme rakendavad ja juhivad komisjon ja liikmesriikide haldusasutused.
Assets created under the Fiscalis 2013 and the Customs 2013 programmes are available for sharing and re-use in other policy areas.
Programmide „Fiscalis 2013” ja „Toll 2013” raames loodud hüved on kättesaadavad jagamiseks ja korduvkasutamiseks teistes poliitikavaldkondades.
In addition, the Member States and the Commission were invited, in the Council conclusions of 26 May 2014 on the governance reform of the EU customs union, to develop a strategy of commonly managed and operated IT systems in all customs-related areas.
Lisaks sellele kutsuti nõukogu 26. mai 2014. aasta järeldustes ELi tolliliidu juhtimise reformi kohta liikmesriike ja komisjoni üles koostama ühiselt juhitavaid ja käitatavaid IT-süsteeme käsitlevat strateegiat kõigi tolliga seotud valdkondade jaoks.
In the area of health, Directive 2011/24/EU of the European Parliament and of the Council [11] provides rules for facilitating access to safe, high-quality cross-border healthcare.
Tervisevaldkonnas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/24/EL [11] sätestatud raamistik ohututele ja kvaliteetsetele piiriülestele tervishoiuteenustele juurdepääsu hõlbustamiseks.
Specifically, that Directive established the eHealth network to address the interoperability challenge between electronic health systems.
Konkreetsemalt loodi kõnealuse direktiiviga e-tervise võrgustik, et lahendada elektrooniliste tervisesüsteemide koostalitlusvõimega seotud probleeme.
The eHealth network can adopt guidelines on the minimum data set to be exchanged across borders in the case of unplanned and emergency care and on ePrescription services across borders.
E-tervise võrgustiku raames võidakse vastu võtta suuniseid, mis käsitlevad planeerimata ja erakorralise arstiabi korral piiriüleselt vahetatavaid miinimumandmeid ning e-retseptidega seotud piiriüleseid teenuseid.
In the area of European funds, Article 122 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council [12] requires all exchanges of information between beneficiaries and managing authorities, certifying authorities, audit authorities and intermediate bodies to be carried out by means of electronic data-exchange systems.
Euroopa fondide valdkonnas nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 [12] artiklis 122, et kogu teabevahetus toetusesaajate ning korraldus-, sertifitseerimis-, auditeerimis- ja vahendusasutuste vahel toimuks elektrooniliste teabevahetussüsteemide kaudu.
Those systems are to facilitate interoperability with national and Union frameworks and allow beneficiaries to submit all requisite information only once.
Kõnealused süsteemid peaksid hõlbustama koostalitlusvõimet liikmesriikide ja liidu raamistikega ning võimaldama toetusesaajatel esitada kogu nõutav teave ühe edastuskorraga.
In the area of public sector information, Directive 2013/37/EU of the European Parliament and of the Council [13] stresses that public sector bodies should, where possible and appropriate, make documents available through open and machine-readable formats, together with their metadata, at the best level of precision and granularity, in a format that ensures interoperability, re-use and accessibility.
Avaliku sektori teabe valdkonnas rõhutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/37/EL, [13] et kui see on võimalik ja asjakohane, peaksid avaliku sektori asutused tegema dokumendid võimalikult täpselt ja detailselt kättesaadavaks avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega ning sellises vormingus, mis tagab koostalitlusvõime, korduvkasutatavuse ja juurdepääsetavuse.
In the area of electronic identification, Regulation (EU) No 910/2014 of the European Parliament and of the Council [14] establishes an interoperability framework for the purposes of the interoperability of national electronic identification schemes.
E-identimise valdkonnas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 910/2014 [14] loodud riiklike e-identimise süsteemide koostalitlusvõime jaoks koostalitlusvõime raamistik.
In the area of ICT standardisation, Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council [15] refers to interoperability as an essential outcome of standardisation.
IKT standardimise valdkonnas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1025/2012 [15] osutatud koostalitlusvõimele kui olulisele standardimise väljundile.
In the area of research and innovation, Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [16], which establishes Horizon 2020, clearly mentions that interoperable solutions and standards in ICT are key enablers for the partnering of industries at Union level.
Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013, [16] millega luuakse raamprogramm „Horisont 2020”, selgelt öeldud, et koostalitlusvõimelised IKT-lahendused ja -standardid on peamised edu võimaldavad tegurid tööstusettevõtete vahelise partnerluse saavutamiseks liidu tasandil.
Collaboration around common, open technology platforms with spill-over and leverage effects will allow a wide range of stakeholders to benefit from new developments and create further innovations.
Ühiste, avatud tehnoloogial põhinevate platvormide ümber toimuv koostöö mõjub ka väljapoole ja see mõju võimendub, mistõttu paljudel sidusrühmadel on võimalik arengust kasu saada ja teha täiendavaid uuendusi.
In public procurement, Directives 2014/23/EU [17], 2014/24/EU [18] and 2014/25/EU [19] of the European Parliament and of the Council require Member States to implement electronic procurement.
Riigihangete valdkonnas nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2014/23/EL, [17] 2014/24/EL [18] ja 2014/25/EL [19] liikmesriikidelt e-hangete rakendamist.
They provide that the tools and devices to be used for communicating by electronic means, as well as their technical characteristics, must be interoperable with the ICT products in general use.
Neis on sätestatud, et elektrooniliseks teabevahetuseks kasutatavad vahendid ja seadmed, nagu ka nende tehnilised omadused, peavad olema koostalitlusvõimelised üldkasutatavate IKT-toodetega.
Moreover, Directive 2014/55/EU of the European Parliament and of the Council [20] provides for the development of a European standard on electronic invoicing in public procurement to ensure interoperability between electronic invoicing systems across the Union.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/55/EL [20] nähakse lisaks ette riigihangete raames e-arveldamise Euroopa standardi väljatöötamine, et tagada e-arveldamissüsteemide koostalitlusvõime kogu liidus.
It is therefore important that policy relating to interoperability and its possible uses should be coordinated at Union level in the manner that is the most effective, and the most responsive to end-users, possible.
Seetõttu on oluline, et koostalitlusvõimega ja selle võimaliku kasutamisega seotud poliitikat koordineeritaks liidu tasandil ning seda tehtaks viisil, mis on võimalikult tõhus ja lõppkasutajate olukorda enim arvestav.
In order to eliminate fragmentation in the interoperability landscape in the Union, a common understanding of interoperability in the Union and a holistic approach to interoperability solutions should be promoted.
Selleks, et kaotada liidus koostalitlusvõime maastiku killustatus, tuleks edendada ühist arusaama koostalitlusvõimest liidus ja terviklikku lähenemisviisi koostalitlusvõime alastele lahendustele.
Interoperability is also a fundamental element of the Connecting Europe Facility (CEF) established by Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council [21] in the area of broadband infrastructure and services.
Koostalitlusvõime on ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 [21] lairibataristute ja -teenuste valdkonnas loodud Euroopa ühendamise rahastu keskne element.