natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No information was submitted on the other beneficiaries.
Komisjon märgib kokkuvõtteks, et Saksamaa ja huvitatud isikute edastatud teave ei sisalda veenvaid tõendeid selle kohta, et võimalike abisaajate jaoks tekkis kaudsete süsinikdioksiidi kulude suure osakaalu tõttu tootmiskuludes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht.
From the interested parties who are also beneficiaries, […] stated that indirect CO2 costs in 2009 amounted to EUR […] per MWh, representing as much as […] % of its total production costs.
Seega ei leidnud tõendust, et meede on vajalik ja proportsionaalne ühist huvi pakkuva eesmärgi – kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ärahoidmise – saavutamiseks.
[…] indicated that electricity costs make up approx. […] % of its turnover.
Ergutav mõju
This information — which is unspecific — does not allow the Commission to ensure that the second condition has been fulfilled.
Riigiabil on ergutav mõju, kui abisaaja muudab ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamist silmas pidades oma käitumist.
In addition, as already mentioned in recital 75, it appears that CO2 costs are not entirely passed on in electricity prices.
Komisjon väljendas algatamisotsuses muu hulgas kahtlusi selle suhtes, kas teatatud meetme raames antud abi on tõepoolest otsustav element, mis mõjutab abisaajaid säilitama oma tootmine Saksamaal.
The extent to which CO2 costs are passed on depends greatly on the type of contract and on the time the contract was concluded.
Ükskõik kas kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht oli 2009. aastal reaalne ja kätte jõudnud, hinnati meetme ajavahemik, mis puudutas põhimõtteliselt ainult 2009. aasta teist poolt, liiga lühikeseks, et võimaldada investeerimisotsuste sellekohast mõjutamist [51].
The information provided by […] for instance tends to demonstrate that in the period concerned (July to December 2009) the part of CO2 costs in electricity was significantly less than the 1-year-forward price of allowances for 2009.
Saksamaa väidab, et abikava eesmärk on luua üleminekuvahend ajavahemikuks, mis kestis kõige raskemast kriisiaastast – 2009. aastast – 2013. aastani, mil HKSi suuniste alusel on võimalik kasutusele võtta pikaajaline toetuskava.
In order to prove that a carbon leakage risk existed in 2009, Germany and interested parties have pointed to the data gathered by the Commission in the preparation of the ETS Guidelines.
Pealegi on nii Saksamaa kui ka erinevad huvitatud isikud väitnud, et ainuüksi teatatud meetmest teavitamine 2009. aastal tõi kaasa tootmisvõimsuse säilitamise [52].
But this information cannot be relied on to establish the existence of a carbon leakage risk for German industries in 2009.
Üks abisaaja, […], esitas sisedokumendid selle tõendamiseks, et pelgalt föderaalvalitsuse teade hoidis tõepoolest ära tema tootmistehase sulgemise Saksamaal.
First, the Commission based its analysis in the Impact Assessment Report on data aggregated at European level.
Komisjon märgib, et olemasolev teave abi ergutava mõju kohta on vastuoluline.
This data therefore only has limited significance when examining a potential risk of carbon leakage for industries at Member State level.
Ühest küljest on mitteraudmetallide tootmine tsükliline äritegevus, mille puhul võib majanduse elavnemine panna tootmise märkimisväärselt kasvama, nii et nõudluse vähenemisel tekib ülemäärane võimsus [53].
More importantly, the findings in the Impact Assessment Report all relate to ETS-3 and are not applicable to 2009.
Teisest küljest on meetme ajendiks olnud kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleem seotud keskkonnapoliitikaga ja see püsib vaatamata võimalikele ülemäärase tootmisvõimsuse probleemidele.
Indeed, the different risk scenarios described in the Impact Assessment Report were based on the assumption of a tightening of the cap and a transition to auctioning in ETS-3; they were therefore not reflecting the factual situation in 2009 [50].
Nagu erinevad huvitatud isikud on selgitanud, on kasvuhoonegaaside heite ülekandumist võimalik ära hoida ainult juhul, kui ettevõtjad näevad pikaajalist kindlust, see tähendab kauakestvaid stabiilseid tingimusi, sest ainult see ajendab neid tegema investeeringuid oma Euroopa tootmiskohtade säilitamiseks järgmise 10–20 aasta jooksul.
Therefore, the Commission has not been presented with conclusive evidence on the actual share of indirect CO2 costs within production costs.
Iseenesest on küll küsitav, kas – nagu mõni huvitatud isik väidab – tegevusabi on tõesti sobiv vahend, et panna turuosalisi tegema suuri investeeringuid (võrreldes näiteks sihipärase investeeringute toetamisega).
On the third condition, that is to say the ability of the beneficiaries to pass on their indirect CO2 costs to their customers, Germany and several interested parties have stated that the beneficiaries have no influence on the metal price.
Isegi kui see oleks nii, ei ole abimeede siiski mõeldud mitteraudmetallide tootjate pikaajaliste äritingimuste mõjutamiseks.
As the production of non-ferrous metals constitutes a world market, the prices are set at the London Metal Exchange (LME).
Selle ainuke mõju seisneb abisaajate seisundi tugevdamises ülemäärase võimsuse etapis, samal ajal kui teised konkurendid peavad ülemäärase võimsuse probleemiga enda vahendite abil toime tulema.
Producers are therefore said to have no means to raise prices without losing market share.
Muus osas kinnitavad huvitatud isikute märkused abi positiivse mõju kohta, et meede takistaks pigem majanduskasvu aeglustumist, kui aitaks lahendada võimalikku struktuurset probleemi, et keskkonnakaitse meetmed toovad kaasa kõrgemad elektrikulud ja põhjustavad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise.
The information submitted tends to confirm that the third condition is met, namely that producers could not pass on substantial cost increases due to the fact that competition is worldwide and mainly driven by price.
Kuna meede oli kavas ellu viia ainult 2009. aasta teisel poolel ja nii mitteraudmetallide tootjate turuolukord kui ka liidu saastekvootide forvardhinnad kõikusid enne ja pärast seda ajavahemikku tugevasti, peab komisjon ebatõenäoliseks, et ajaliselt rangelt piiritletud toetus võib avaldada otsustavat mõju abisaajate keskmise ja pika tähtajaga strateegiatele, mis on seotud nende võimsuse säilitamise ja võimaliku suurendamisega liidus.
Overall, the Commission finds that the information submitted by Germany and interested parties does not provide conclusive evidence that for the potential beneficiaries, indirect CO2 costs constituted a share of production costs of such a level that there was a risk of carbon leakage.
Peale selle oli komisjoni arvates võimalike abisaajate jaoks ettenähtav, et esiteks võtab abikava heakskiitmine komisjonis palju aega ja teiseks on toetusraamistik HKS-3 kaudu niikuinii olemas.
Therefore, it has not been demonstrated that the scheme would be necessary and appropriate to achieve the objective of common interest of preventing carbon leakage.
See ja asjaolu, et ükski abisaajatest ei ole praeguseks tootmist seisma pannud ega ümber paigutanud, viib komisjoni järelduseni, et mitteraudmetallide tehaste käitamise jätkamist mõjutavad muud tegurid kui lootus teatatud abikavale.
Incentive effect
[…] esitatud sisedokumendid viitavad sellele, et pigem on otsustav tegur pikaajaline (2009. aastal algav ja pärast 2013. aastat jätkuv) toetus.
State aid has an incentive effect if the aid changes the recipients' behaviour towards reaching the objective of common interest.
Komisjon märgib seetõttu, et meetme raames antava abi ergutav mõju ei ole tõendatud.
In its opening decision, the Commission, inter alia, doubted that any aid granted under the notified scheme would incentivise the beneficiaries to maintain production capacity in Germany.
Proportsionaalsus
Regardless of whether a carbon leakage risk was real and present in 2009, the time span of the aid, which essentially only covered the second half of 2009, was considered too short to influence investment decisions of a relevant magnitude [51].
Riigiabi on proportsionaalne juhul, kui abisaajatele antav abi on piiratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks piisava miinimumiga.
Germany argues that the scheme was conceived to bridge the gap between 2009 when the crisis hit hardest and 2013 when it will be possible to set up a long-term support scheme based on the ETS Guidelines.
Selle kohaselt ei tohi abisaajad saada rohkem abi, kui on vaja sellise rahalise koormuse katmiseks, mida kavatsetakse ühist huvi pakkuvat eesmärki silmas pidades vähendada.
Moreover, Germany and interested parties have claimed that the mere announcement of the notified scheme in 2009 has had the effect of maintaining production capacity [52].
Saksamaa väidab, et tema metoodika välistab abisaajatele ülemäärase hüvitise maksmise ja et niikuinii makstakse hüvitist ainult osaliselt.
One beneficiary, […], has submitted internal documents to show that the announcement made by the German Government did avert the closure of their plant in Germany.
Esiteks näeb Saksamaa ette 1 GWh elektritarbimise tulemusena tekkivate kaudsete süsinikdioksiidi kulude suuruse omavastutuse, nii et abisaajale makstakse hüvitist ainult seda summat ületavate kaudsete süsinikdioksiidi kulude eest.
The Commission finds the information submitted on the incentive effect of the aid to be contradictory.
Teiseks rõhutab Saksamaa, et abi suurus väheneb 10 % kindlusvaru võrra.
On the one hand, non-ferrous metal production is a cyclical business, which may result in an important increase of production during an upturn and thus in overcapacity when demand falls [53].
Kolmandaks tagatakse kolme erineva metalli jaoks erinevate abisummade kindlaksmääramise kaudu, et hüvitis piirdub miinimumiga.
On the other hand, the issue of carbon leakage motivating the aid measure is linked to environmental policies and is an issue that exists irrespective of overcapacity problems.
Huvitatud isikud nõustuvad üldjoontes Saksamaa seisukohaga [54] ja mõni nendest pooldab isegi kaudsete süsinikdioksiidi kulude täielikku hüvitamist.
As interested parties have argued, in order to prevent carbon leakage, businesses need to have long-term security, that is to say stable long-term conditions, because only this would prompt them to undertake investments with a view to maintaining production capacity in Europe for the next ten to 20 years.
See metoodika tundub siiski mitmeti vigane.
It is already questionable whether operating aid, as argued by some of the interested parties, is really the appropriate instrument to encourage meaningful investment by market operators (as compared for instance to targeted investment aid).
Esiteks on see seotud kaudsete süsinikdioksiidi kulude kindlaksmääramise õigsusega.
But even if this was the case, the aid measure has not been designed to address the long-term business conditions of the non-ferrous metal producers.
Nii võtab Saksamaa lähtealuseks ELi saastekvoodi ühiku forvardhinna 2009. aastal (24 eurot t CO2 kohta) ja eeldab Saksamaa piirelektrijaama keskmisest CO2-heitkogusest lähtudes (0,8 t CO2/MWh), [55] et elektrikuludes sisalduv kaudsete süsinikdioksiidi kulude osa on 19 eurot MWh kohta.
Its only effect is to strengthen the beneficiaries' position during the overcapacity period while other competitors have to cope with the overcapacity issue with their own means.
Samal ajal on Saksamaa tunnistanud, et süsinikdioksiidi kulude tegelik osakaal abisaaja elektrikuludes varieerub olenevalt viimase tarnekokkulepetest, sest asjaomased ettevõtjad olid üldjuhul sõlminud teatud ajahetkel pikaajalised lepingud kindla elektrihinna ja üldise lubatud heitkoguse ühiku hinna alusel.
The comments from interested parties on the positive impact of the aid in fact seem to confirm that the measure acted more against the cyclical downturn, rather than addressing the potentially structural issue of environmental policies entailing higher electricity costs and leading to carbon leakage.
Seda kinnitasid ka huvitatud isikute selgitused.
Given that the scheme was meant to operate only in the second half of 2009 while both the market situation of non-ferrous metal producers and the Union allowance forward prices have been highly fluctuating before and after that period, the Commission therefore considers it unlikely that such a short-termed support is liable to decisively influence the beneficiaries' medium- and long-term strategies of maintaining and possibly increasing capacities within the Union.
Osa huvitatud isikuid teatas, et ettevõtjad, kes ostavad elektrit pikaajaliste lepingute raames, on elektris sisalduvate kaudsete süsinikdioksiidi hindade eest tõepoolest kaitstud.
Moreover, the Commission considers that it was foreseeable for the potential beneficiaries, first, that any approval of the scheme by the Commission would take time and, secondly, that a framework for support would be in place anyway in ETS-3.
Peale selle näitavad […] selgitused, et elektrihinda ei kanta edasi mitte kõiki süsinikdioksiidi kulusid.
This, and the fact that none of the beneficiaries has so far actually shut down and relocated, leads the Commission to the conclusion that the continued operation of non-ferrous metal producing plants has been determined by other factors than by the prospect of the notified scheme.
Eelduses, et kaudsed süsinikdioksiidi kulud on 19 eurot MWh kohta, ei arvestata selle asjaoluga ega välistata tingimata ülemäärast hüvitamist.
In the internal documents provided by […], it appears that in fact, long-term support (starting in 2009 and going beyond 2013) was a decisive factor.
Komisjon leiab seetõttu, et Saksamaa ei ole veenvalt tõendanud, et 10 % kindlusvaru ülemäärase hüvitamise vältimiseks on piisav, sest ta ei ole uurinud, millises ulatuses kanduvad süsinikdioksiidi kulud elektrihindadesse edasi.
In conclusion, the Commission finds that the incentive effect of the aid granted under the scheme has not been demonstrated.
Eelkõige ei ole Saksamaa näidanud, kuidas see 10 % kindlaks määrati.
Proportionality
Peale selle näitavad huvitatud isikute andmed, et 10 % kindlusvaru ei ole ülemäärase hüvitamise ärahoidmiseks piisav.
A State aid measure is proportional if aid to the beneficiaries is kept at the minimum sufficient for achieving the objective of common interest.
Teiseks on Saksamaa otsustanud alumiiniumi-, tsingi- ja vasetootmise erinevate asjaoludega arvestamise püüdluste käigus ebaselgetel põhjustel, et alumiiniumi puhul makstakse pärast 10 % kindlusvaru mahaarvamist kõige suuremat hüvitist (17 eurot MWh kohta), samal ajal kui toetus tsingile ja vasele kujuneb väiksemaks (16 ja 9 eurot MWh kohta).
This means that the beneficiaries cannot receive more aid than would be necessary to cover the financial burden which is intended to be alleviated in view of the objective of common interest.
See võib tõesti õige olla, et majanduskriis tabab tooralumiiniumi tootmist tugevamini kui näiteks vasetootmist, kuid Saksamaa esitatud teabest ei nähtu piisava selgusega, kuidas need erinevad abisummad kindlaks määrati.
Germany claims that its methodology ensures that the beneficiaries are not overcompensated and that in fact, compensation is only partial.
Samal ajal ilmneb mõnedest esitatud andmetest ühetähenduslikult, et peamine abisaaja oleks saanud ülemäärast hüvitist [56].
First, Germany intends to apply a retention amounting to the indirect CO2 costs which correspond to 1 GWh of electricity consumption, meaning that a beneficiary would only be compensated for those indirect CO2 costs exceeding the retention.
Peale selle, et puudub täpne selgitus tsingi ja vase abisummade kohta, on veel küsitav, kui tõhusalt need asjaomastes sektorites kasvuhoonegaaside heite ülekandumist aitaksid ära hoida.
Secondly, it stresses that the aid amount would be reduced by a safety deduction of 10 %.
Komisjon teeb selle põhjal järelduse, et abikava ei taga hüvitise piiramist vajaliku miinimumiga.
Thirdly, it contends that by setting different aid amounts for the three different metals, it is ensured that compensation is kept to a minimum.
Konkurentsimoonutused, kaubanduse kahjustamine ja tasakaalustatuse kriteerium
In general, interested parties agree with Germany's viewpoint [54], with some of them even advocating full compensation of indirect CO2 costs.
Et riigiabi oleks siseturuga kokkusobiv, peavad abist tingitud konkurentsimoonutused ja kaubanduse kahjustamine olema piiratud, nii et kogutulemus kujuneb ühist huvi pakkuvat eesmärki silmas pidades positiivseks.
However, the methodology appears to be flawed in several ways.
Saksamaa väidab, et abikava ei too kaasa suuri konkurentsimoonutusi ja kogutulemus kujuneb seetõttu positiivseks.
First, this concerns the accuracy of determining the indirect CO2 costs.
Esiteks osutab Saksamaa abikavaga järgitavale eesmärgile toetada Euroopa tööstuse alussammast ning hoida ära kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja tööstuse oskusteabe kadumine.
Germany takes the EUA forward price for 2009 (EUR 24 per tonne of CO2) as a starting point and assumes, based on the average CO2 emissions of a marginal power plant in Germany (0,8 tonnes of CO2 per MWh [55]), that the part of indirect CO2 costs within electricity costs is equivalent to EUR 19 per MWh.
Teiseks selgitab Saksamaa, et abikava kujutab endast HKSi põhjustatud halvemuse tasakaalustamist ja taastab seetõttu ausa konkurentsi, mitte ei moonuta seda.
However, Germany has recognised that the actual proportion of CO2 costs within a beneficiary's electricity costs will vary according to its supply arrangements, given that the undertakings concerned had typically entered long-term contracts at a given time and on the basis of given electricity and EUA prices.
Huvitatud isikud rõhutasid, et konkurentsimoonutuste oht siseturul on äärmisel juhul väike, sest abikava eesmärk on leevendada liidu tootjate halvemat olukorda väljaspool liitu paiknevate tootjatega konkureerimisel.
This was also confirmed by the information provided by interested parties.
Kahjustada ei saa ka sektoritevaheline konkurents, kuna mitteraudmetallide sektor on teinud juba arvukalt jõupingutusi oma CO2-heite vähendamiseks ja on muutunud energiatõhusamaks.
Some interested parties indicated that companies that were procuring their electricity through long-term contracts were indeed shielded from indirect CO2 prices in electricity.
Peale selle on elektrihinnad liidus/EMPs ühesugused või vähemalt lähenevad üksteisele, nii et Saksa tootjate jaoks ei ole oma tootmistehaste ümberpaigutamine teistesse ELi/EMP liikmesriikidesse otstarbekas.
Moreover, the information provided by […] shows that not the entire CO2 costs were passed on in electricity prices.
Komisjon ei pea siiski vastuvõetavaks väidet, et kava ei tekita suuri konkurentsimoonutusi, vaid avaldab kokkuvõttes positiivset mõju.
The assumption that indirect CO2 costs would be equivalent to EUR 19 per MWh does not reflect this circumstance and does not effectively preclude overcompensation.
Sellega seoses tuleb meenutada, et komisjonil on Euroopa Liidu artikli 107 lõike 3 kohaldamisalasse kuuluvate riigiabijuhtumite puhul lai hindamisruum.
The Commission therefore notes that Germany has not demonstrated that the 10 % deduction would be sufficient to prevent overcompensation as they did not convincingly demonstrate to what extent CO2 costs were passed on in electricity prices.
Esiteks kuulub see abi vorm riikliku toetuse liikide hulka, mis moonutavad konkurentsi kõige enam.
In particular, they did not demonstrate how the 10 % were determined.
Siemensi kohtuasjas tehtud otsuses selgitas kohus, et „tegevusabi, see tähendab selline abi, mille eesmärk on vabastada ettevõte kuludest, mida ta peaks tavaliselt kandma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames, ei kuulu põhimõtteliselt [Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3] kohaldamisalasse“, sest „see abi [moonutab] nimelt põhimõtteliselt konkurentsitingimusi sektorites, kus seda antakse, ilma et see oma olemusest tulenevalt sobiks [ühist huvi pakkuva eesmärgi] saavutamiseks“ [57].
In addition, the information received from interested parties shows that the 10 % deduction is insufficient to prevent overcompensation.
Samamoodi leidis kohus kohtuasjas C-86/89: Itaalia vs. komisjon, et „vaidlusalust abi, mida antakse konkreetse tingimuseta ning üksnes vastavalt kasutatud kogustele, tuleks käsitada tegevusabina asjaomastele ettevõtjatele ning see mõjutab sellisena ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega“ [58].
Secondly, in order to take into account the different situations of the aluminium, zinc and copper production, Germany has, on unclear grounds, decided that, after applying a safety deduction of 10 %, aluminium should be entitled to the highest compensation (EUR 17 per MWh), while zinc and copper would receive less aid (EUR 16 and 9 per MWh respectively).
Ka komisjon järgis seda arusaama eelkõige alumiiniumisektori elektrikulude katmiseks antavate toetuste puhul [59].
While it may be true that the production of primary aluminium has been more affected by the economic crisis than, for example, copper production, Germany has submitted insufficient information to understand how the different aid amounts have been determined.
Kõik tookordsete juhtumite puhul üle kerkinud kahtlused on ka siin olemas: abi seisneb toetuses, mida antakse asjaomastele tootjatele nende elektrikulude vähendamiseks.
At the same time, some of this information clearly shows that the biggest beneficiary would have been overcompensated [56].
Nagu huvitatud isikud kinnitasid, on elektrikulud abikavaga hõlmatud sektorites üks tootmiskulude kõige olulisemaid osasid ja pealegi üks tähtsaimatest tootmisteguritest, mille üle tootjad konkureerivad.
The absence of a clear explanation of the aid amounts for zinc and copper also puts into question their effectiveness in preventing carbon leakage for these sectors.
Lisaks antakse abi tarbitud MWh kohta ja seega avaldab see otsest mõju rahastamiskõlblike ettevõtjate konkurentsivõimele iga ühiku puhul, mille nad esimesele tarbitud GWhle lisaks toodavad.
Based on these considerations, the Commission therefore concludes that the scheme does not ensure that compensation would be limited to the minimum necessary.
Samuti ei ole abi seotud tõhususe võrdlusnäitajaga.
Distortions of competition and trade and balancing test
Lõppude lõpuks ei ole abi seotud isegi abisaajate tegelike süsinikdioksiidi kuludega, mis elektrihindades sisalduvad.
In order to be compatible aid, the distortion of competition and trade resulting from the State aid should be limited, so that the overall balance with regard to the objective of common interest is positive.
See võiks isegi vähendada stiimulit kasutada energiatõhusamaid tootmismeetodeid.
Germany argues that the scheme does not result in a significant distortion of competition and that the overall balance is therefore positive.
Üldiselt ei jaga komisjon seisukohta, mille kohaselt ei tooks abikava kaasa konkurentsi moonutamist liidus.
Firstly, Germany invokes the objectives of the scheme to support a fundamental pillar of European industry as well as to prevent carbon leakage and the loss of industrial know-how.
Komisjon osutab sellele, et esiteks oli juba võetud parandusmeetmeid, näiteks eraldati tasuta ELi HKSi saastekvoote [60].
Secondly, Germany describes the scheme as a compensation for an ETS-induced disadvantage to restore fair competition rather than distort competition.
Kuigi see mehhanism ei olnud suunatud konkreetselt kaudselt HKSist tulenevatele kuludele, vähendas see ometi liidu tööstuse koormust.
Interested parties have argued that there was, if at all, only a small risk of competition distortions within the internal market since the scheme was designed to alleviate a handicap for Union producers in their competition with non-Union producers.
Teiseks on väga suur oht, et meede kahjustaks konkurentsi, sest see on ajutine, väljaspool igasugust ühtlustatud raamistikku ja kehtib ainult riigi tasandil, mistõttu see toob kasu ainult asjaomases liikmesriigis paiknevatele ettevõtjatele.