natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A holding can however be divided into clearly defined production units, which do not all have to be managed according to these rules.
Sööda lubatud liigid
They must be divided according to distinct production sectors.
Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga.
If, pursuant to point (a), not all units of the holding are managed according to the rules of haymilk production, the operator must keep the animals used in haymilk production units separate from the animals used in the other units, and keep appropriate records to show the separation.
Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud:
Permitted types of feed
valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid ning samalaadsed loomasöödad.
The animals are mainly fed fresh grass, leguminous plants and foliage during the ‘green-feeding period’, and hay in the winter period.
Aastases söödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %.
wheat, barley, oats, triticale, rye and maize.
Erand:
The following may also be used as feed:
suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.
beans, field peas, lupins, oleaginous fruits, and extraction meal or cakes.
Piima andvaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.
Forbidden types of feed
Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga (piim, vadak, loomajahu jne), v.a noorloomadele antav piim ja vadak.
The following types of feed are prohibited:
Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga.
silage (fermented fodder), moist hay and fermented hay.
Väetamise eeskirjad
Animals may not be fed by-products from breweries, distilleries, fruit pressing, or other by-products from the food industry, such as wet brewer's grains or wet cuttings.
Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada saadud reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti (v.a haljaskompost).
Exception:
Keemiliste lisaainete kasutamine Piimatootja kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.
dry cuttings and molasses as a by-product of sugar manufacturing, and dry protein feed produced during grain processing.
Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piima andvad lehmad seal ei viibi.
Lactating animals may not be fed any form of wet fodder.
Tarnekeeld
Animals may not be fed products of animal origin (milk, whey, meat-and-bone meal, etc.), except for young cows, which may be fed milk and whey.
Mahepiima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast lehma poegimist.
The use of sewage sludge, sewage sludge products, or compost from municipal treatment plants, with the exception of green compost, is prohibited on all areas agriculturally exploited by the milk supplier.
Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.
Milk suppliers must wait at least three weeks after manure spreading before use of land to graze livestock.
Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld
Use of chemical auxiliary substances
Muud nõuded
Only the selective use of synthetic chemical pesticides under the expert supervision of agronomic specialists, and the targeting of specific sites in any of the green fodder areas of the dairy farm is permitted.
Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine.
Permitted fly sprays may be used in dairy stalls only when the lactating cows are absent.
Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine.
Delivery prohibitions
Keelatud on märja või kääritaud heina tootmine.
Milk may not be delivered as ‘haymilk’ within ten days after calving.
Põllumajandustoote või toidu eripära
When cows that have been fed silage (fermented fodder) are used, there must be a waiting period of least 14 days.
Mahepiim erineb standardlehmapiimast mahepiima määruse punkti 3.6 kohaste eritootmistingimuste tõttu.
As regards alpine animals on their farms which have been fed silage (fermented fodder), either they must be fed silage-free food for 14 days before they are driven up to alpine pastures, or their milk can be classed as ‘haymilk’ only once they have spent 14 days on alpine pastures (owned by the haymilk supplier).
Nii oli ilma silota ning üksnes värske heinaga söödetud lehmade piima 85 % proovides vähem kui 200 ja 15 % proovides 200–300 klostriidieost liitri kohta.
No silage may be produced or used as feed on the alpine pasture.
Seega on mahepiimas tänu sellisele söötmisviisile klostriidieoste sisaldus oluliselt väiksem.
Prohibition of genetically modified food and feed
Toormahepiimast toodetud kõva juustu tootmisel tekib seega vähem puudusi aukude ja maitse moodustumisel.
Other regulations
Uurimisprojekti „Silo mõju piimakvaliteedile” raames uuriti ilma silota söödetud lehmade piima maitset (Ginzinger ja Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz, 1993).
No silage (fermented fodder) may be produced or stored.
Heinaga söödetud lehmade piima 77 % proovide puhul ei tuvastatud võõrmaitset.
No film-wrapped round bales of any type may be produced or stored.
Siloga söödetud lehmade piima proovidest 29 % oli võõrmaitsega.
Specific character of the agricultural product or foodstuff
Ilma silota söödetud lehmade piima 94 % proovide puhul ei tuvastatud võõrmaitset.
Haymilk is different from standard cow's milk on account of its special production conditions pursuant to point 3.6 of the ‘Heumilchregulativ’.
Siloga söödetud lehmade piima puhul oli sama näitaja 45 %.
Studies by Dr Ginzinger et al. of the Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft (Federal Agency for alpine dairy farming) in Rotholz, in 1995 and 2001, showed that 65 % of the silage-milk samples analysed had over 1000 clostridia spores per litre.
Viini ülikoolis valminud diplomitöös (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011) tõendati, et tänu kore- ja rohumaapõhisele söödale on mahepiimas peaaegu poole suurem omega-3-rasvhapete ja konjugeeritud linoolhappe sisaldus kui standardlehmapiimas.
Analysis of milk delivered to a large cheese manufacturer showed that 52 % of the samples had over 10000 clostridia spores per litre.
Põllumajandustoote või toidu traditsiooniline iseloom
Studies showed that 85 % of the silage-free haymilk samples analysed had less than 200 spores per litre, and 15 % of the samples contained between 200 and 300 spores per litre.
Mahepiima tootmine ja selle töötlemine on sama vana kui põllumajapidamises piimalehmade pidamine (ligikaudu 5. sajand e.m.a).
Haymilk has a particularly low level of clostridia spores on account of special feeding methods.
Juba keskajal valmistati Alpide eelmäestiku ja Tirooli mäestiku väikestes taludes (Schwaighöfe) mahepiimast juustu.
When hard cheese is manufactured from raw haymilk, there are fewer major problems regarding holes and flavour.
Sõna „Schwaig” on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige majandamisvormi.
As part of the research project on ‘the influence of silage on milk quality’, the taste of milk from animals that had and had not been fed on silage was analysed (Ginzinger and Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz, 1993).
Sageli rajasid maaomanikud ise need talud alalistes asulates, kus eelkõige tegeleti piimkarjakasvatusega (eriti juustuvalmistamisega).
77 % of the examined milk samples from hay-fed animals did not have taste problems.
Tiroolis ja Salzburgis on sellised talud olemas olnud alates 12. sajandist.
As regards milk samples from silage-fed animals (standard milk), only 29 % of the sampled milk was free from taste problems.
Mägede piirkonnas on mahepiim algselt olnud seotud toorpiimast kõva juustu tootmisega.
There was also a significant difference between tests on milk from delivery lorry tanks.
Juba 1900. aastal anti välja ilma silota söödetud lehmade ja kõva juustu tootmiseks sobivat piima käsitlevad eeskirjad (piimamäärus).
94 % of the tests on silage-free haymilk had no taste problems.
Austria endine piimamajandusamet reguleeris kuni 1993. aastani nn siloga söötmise keelualasid, et säilitada mahepiima (ka ilma silota söödetud lehmade piim või kõva juustu tootmiseks sobiv piim) toorainena toorpiimast juustu valmistamiseks.
However, the proportion of silage-milk samples free from taste problems was only 45 %.
1995. aastal muudeti põllu-, metsa-, vee- ja keskkonnahoidliku majanduse liiduministeeriumi eridirektiiviga siloga söötmise keeluala keskkonnahoidliku ja ekstensiivse põllumajandusega piirkonnaks, kus kaitstakse looduslikku elukeskkonda (vt Austria keskkonnahoidliku põllumajanduse programm „Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft”: ÖPUL), silost loobumise meede, mida jätkatakse seoses mahepiima tootmisega.
A thesis study at the University of Vienna (by Schreiner, Seiz and Ginzinger, 2011) proved that haymilk has approximately double the content of omega-3 fatty acids and conjugated linoleic acids when compared to standard milk, on account of the feeding based on roughage and pasture associated with that form of milk.
Alpiaasadel on loomi traditsiooniliselt söödetud vastavalt mahepiima käsitlevatele kriteeriumidele.
Traditional character of the agricultural product or foodstuff
Tirooli Wildschönauer Holzalmi aasadel juustu tootmist käsitlevad üksikdokumendid ja -ürikud on säilinud 1544. aastast.
Haymilk production and processing is as old as the tradition of dairy farming (dating back to around the 5th century BCE).
1980. aastatest alates majandavad mõned mahepiima tootjad oma talusid lisaks ka mahepõllumajanduslike/keskkonnahoidlike kriteeriumide kohaselt.
In the Middle Ages, in the foothills of the Alps and the Tyrolean mountains, cheese was already being produced from haymilk on ‘Schwaighöfen’ (small-scale Alpine dairy farms).
Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord
The word ‘Schwaig’ comes from Middle High German and denotes a special form of settlement and, in particular, farming in the Alpine region.
Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused
They have existed in the Tyrol and Salzburg since the twelfth century.
Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded
In the mountainous areas, haymilk was originally linked to the production of hard cheese from raw milk.
ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.
As early as around 1900, laws (milk regulations) were already passed regarding silage-free milk suitable for the production of hard cheese.
Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.
In Austria, such laws formed the basis of the ‘Milchregulative’ (milk regulations) of the provinces of Vorarlberg, the Tyrol and Salzburg around 1950.
Saksamaa piimatöötlemisliidu VHM poolt 5. jaanuaril 2015 komisjonile otse saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud.
In 1975 these ‘Milchregulative’ were streamlined and defined as the prerequisites for milk suitable for the production of hard cheese by the Austrian dairy farming body (see: ‘Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch’ (rules on milk suitable for producing hard cheese), Österreichische Milchwirtschaft Heft 14, Beilage 6 Nr. 23c, 21.7.1975).
Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 esimesele lõigule tuleb vastulause esitada kolme kuu jooksul alates selle avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.
The former dairy farming authority in Austria regulated certain production areas known as ‘silage-free zones’ up until 1993, in order to preserve the raw material ‘haymilk’ (also known as ‘silage-free milk’ and ‘milk suitable for the production of hard cheese’) for cheese manufacturers reliant on raw milk.
EÜ nr:
In 1995, the silage-free zone for haymilk was further protected by the Federal Ministry of Agriculture, Forestry, Water and Environment Management in its ‘non-use of silage measure’, contained in the ‘special guidelines to promote an environmentally friendly, extensive form of agriculture that protects natural living space’ (the Austrian programme for environmentally friendly agriculture, known as ‘ÖPUL’).
Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.
In alpine regions animals have always traditionally been fed according to the haymilk criteria.
Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, lupiini, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki.
There are documents and certificates dating from 1544 charting alpine cheese production for the Wildschönauer Holzalm alpine pasture in the Tyrol.
Dr Ginziger ja kaastöötajad tegid 1995. ja 2001. aastal teaduslikus uurimisasutuses Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft (Rotholz) uurimused, millest ilmnes, et 65 % proovides, mis võeti siloga söödetud lehmade piimast, oli liitri kohta 1000 klostriidieost.
Since the start of the 1980s, some haymilk farmers have also been farming according to organic/ecological criteria.
Ühte suurde juustutehasesse saadetud selliste lehmade piima tarnete uurimisel ilmnes, et 52 % proovides oli liitri kohta rohkem kui 10000 klostriidieost.
Minimum requirements and procedures to check the specific character
Nende põhjal koostati 1950. aastatel Austrias Vorarlbergi, Tirooli ja Salzburgi liidumaa piimamäärused.
Authorities or bodies verifying compliance with the product specification
1975. aastal võttis piimamajandusfond need ühtlustatud piimamäärused vastu kõva juustu tootmiseks sobivat piima käsitlevate eeskirjadena (vt „Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch”, Österreichische Milchwirtschaft, 14. väljaanne, lisa 6 nr 23c, 21. juuli 1975).
Name and address
Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama enne, kui tohib seal lehmi karjatada.
Commission Implementing Regulation (EU) 2016/305
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/305,
amending Regulation (EU) No 37/2010 as regards the substance ‘gentamicin’
millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeaine gentamütsiiniga
Article 17 of Regulation (EC) No 470/2009 requires that the maximum residue limit (hereinafter ‘MRL’) for pharmacologically active substances intended for use in the Union in veterinary medicinal products for food-producing animals or in biocidal products used in animal husbandry is established in a Regulation.
Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid (edaspidi „jääkide piirnormid”) tuleb kehtestada määrusega.
Table 1 of the Annex to Commission Regulation (EU) No 37/2010 [2] sets out the pharmacologically active substances and their classification regarding MRLs in foodstuffs of animal origin.
Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 [2] lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.
Gentamicin is already included in that table as an allowed substance, for bovine and porcine species, applicable to muscle, fat, liver and kidney, and in bovine milk.
Gentamütsiin on juba lisatud sellesse tabelisse lubatud ainena veiste ja sigade lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude ning veisepiima puhul.
In accordance with Article 27(2) of Regulation (EC) No 470/2009, the Commission submitted to the European Medicines Agency (hereinafter ‘EMA’) a request for extrapolation of the existing MRLs for gentamicin to other species or tissues.
Määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 27 lõike 2 kohaselt esitas komisjon Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) olemasolevate gentamütsiini piirnormide teistele liikidele või kudedele ekstrapoleerimise taotluse.
The EMA, based on the opinion of the Committee for Medicinal Products for Veterinary Use, has recommended the extrapolation of the MRLs for gentamicin to all mammalian food producing species and fin fish.
Veterinaarravimite komitee arvamuse alusel soovitas ravimiamet ekstrapoleerida gentamütsiini jääkide piirnorme kõikidele imetajatest toiduloomade liikidele ning kaladele.
Commission Regulation (EU) No 37/2010 of 22 December 2009 on pharmacologically active substances and their classification regarding maximum residue limits in foodstuffs of animal origin (OJ L 15, 20.1.2010, p. 1).
Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).
In Table 1 of the Annex to Regulation (EU) No 37/2010, the entry for the substance ‘gentamicin’ is replaced by the following:
Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse toimeainet gentamütsiini käsitlev kanne järgmisega.
‘Gentamicin
„Gentamütsiin
Sum of gentamicin C1, gentamicin C1a, gentamicin C2 and gentamicin C2a
Gentamütsiin C1, gentamütsiin C1a, gentamütsiin C2 ja gentamütsiin C2a summa
All mammalian food producing species and fin fish
Kõik imetajatest toiduloomade liigid ja kalad
For fin fish the muscle MRL relates to “muscle and skin in natural proportions”
Kalade puhul hõlmab lihaskoe suhtes kehtiv jääkide piirnorm „lihaskude ja nahka loomulikes proportsioonides”.
For porcine species the fat relates to “skin and fat in natural proportions”
Seatõugude puhul hõlmab rasvkude „nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides”.
750 μg/kg
750 μg/kg
Commission Implementing Regulation (EU) 2016/306
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/306,
amending Implementing Regulation (EU) No 1283/2014 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain tube and pipe fittings, of iron or steel, originating in the Republic of Korea and Malaysia following an interim review pursuant to Article 11(3) of Council Regulation (EC) No 1225/2009
millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community [1] (‘the basic Regulation’), and in particular Article 11(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
The anti-dumping measures in force on imports of certain tube and pipe fittings originating, inter alia, in the Republic of Korea were imposed by Council Regulation (EC) No 1514/2002 [2] (‘the original investigation’ and ‘the original measures’).
Muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatavate toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 [2] („esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”).
In October 2008, these measures were extended by Council Regulation (EC) No 1001/2008 [3] following an expiry review pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
2008. aasta oktoobris pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 [3] nende meetmete kehtivust alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel.
In December 2014, the measures were further extended by Commission Implementing Regulation (EU) No 1283/2014 [4] following a second expiry review pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation (‘the measures in force’).
2014. aasta detsembris pikendati veel kord meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 [4] pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast teist aegumise läbivaatamist (edaspidi „kehtivad meetmed”).
The anti-dumping duty currently applicable to exports from all companies in the Republic of Korea is 44 %, based on the injury margin determined in the original investigation.
Kõikide Korea Vabariigi äriühingute ekspordi suhtes kohaldatav praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 44 %, mis põhineb esialgses uurimises kindlaks määratud kahjumarginaalil.
In January 2015, the Commission received a request for a partial interim review pursuant to Article 11(3) of the basic Regulation.
2015. aasta jaanuaris sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.
The request is limited in scope to the examination of dumping as far as TK Corporation, a Korean exporting producer, is concerned and it was lodged by that exporting producer.
Taotlus piirdub Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega ning taotluse esitas kõnealune eksportiv tootja.
In its request, the exporting producer claimed that the circumstances on the basis of which measures were imposed have changed and that these changes are of a lasting nature.
Oma taotluses väitis eksportiv tootja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.
The exporting producer provided prima facie evidence that the continued imposition of the measure at its current level was no longer necessary to offset injurious dumping.
Eksportiv tootja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.
Having determined, after informing the Member States, that sufficient evidence existed to justify the initiation of a partial interim review limited to the examination of dumping as far as the exporting producer is concerned, the Commission announced by a notice published on 18 February 2015 in the Official Journal of the European Union [5] (‘the Notice of Initiation’) the initiation of a partial interim review in accordance with Article 11(3) of the basic Regulation, limited in scope to the examination of dumping in respect of the exporting producer.
Olles pärast liikmesriikide teavitamist jõudnud seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad eksportiva tootjaga seotud dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 18. veebruaril 2015 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates [5] (edaspidi „kehtivad meetmed”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt, kusjuures läbivaatamine piirdub eksportiva tootjaga seotud dumpingu uurimisega.
The Commission officially informed the exporting producer, the authorities of the exporting country and the Union industry of the initiation of the partial interim review investigation.
Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest.
In order to obtain the information necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to the exporting producer and received a reply within the deadline set for that purpose.
Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon eksportivale tootjale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.
A verification visit was carried out at the premises of the exporting producer.
Asjaomase eksportiva tootja valdustesse tehti kontrollkäik.
The investigation of the level of dumping covered the period from 1 January 2014 to 31 December 2014 (‘the review investigation period’).
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
In addition to those data, the exporting producer also provided cost and sales data for 2013 and proposed extending the review investigation period by adding the year 2013 to increase the representativeness of its sales volumes to the Union.
Lisaks kõnealustele andmetele esitas eksportiv tootja ka 2013. aasta kulu- ja müügiandmed ning tegi ettepaneku pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2013. aasta lisamise teel, et liitu suunatud müügimaht oleks representatiivsem.