natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, Member States may use other methods to design measures addressing priorities identified by using the common methods as well as for assessment of other national measures to prevent and reduce environmental noise.
Liikmesriigid võivad kasutada ka teisi meetodeid, et kavandada meetmeid selliste prioriteetidega tegelemiseks, mis on kindlaks tehtud ühiste hindamismeetoditega või liikmesriikide muude meetoditega, et keskkonnamüra teket ennetada ja keskkonnamüra vähendada.
In 2008, the Commission launched the development of the common noise assessment methodological framework through the project ‘Common Noise Assessment Methods in the EU’ (CNOSSOS-EU) led by its Joint Research Centre.
Komisjon alustas 2008. aastal Teadusuuringute Ühiskeskuse juhitud projektiga „Common Noise Assessment Methods in the EU” (Euroopa Liidu ühised müra hindamise meetodid, edaspidi „ühismeetodite projekt”) müra hindamise ühise metodoloogilise raamistiku väljatöötamist.
The project was carried out in close consultation with the Committee established under Article 18 of Directive 2000/14/EC of the European Parliament and of the Council [2], and other experts from Member States.
Projekt viidi ellu tihedas koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/14/EÜ [2] artikli 18 kohaselt loodud komitee ja liikmesriikide muude ekspertidega.
Its results were published in the JRC Reference Report on CNOSSOS-EU [3].
Selle tulemused on avaldatud Teadusuuringute Ühiskeskuse ühismeetodite projekti aruandes [3].
The Annex to this Commission Directive sets out the common assessment methods.
Käesoleva komisjoni direktiivi lisas on sätestatud ühised hindamismeetodid.
Member States are required to use these methods from 31 December 2018 onwards.
Liikmesriigid on kohustatud kasutama neid meetodeid alates 31. detsembrist 2018.
The assessment methods provided for in the Annex to this Directive are, according to its Article 2, paragraph 1, to be adopted by 31 December 2018 at the latest and until that date Member States may, according to Article 6, paragraph 2 of Directive 2002/49/EC, continue to use the existing assessment methods that they have previously adopted at the national level.
Käesoleva direktiivi lisas esitatud hindamismeetodid tuleb vastavalt artikli 2 lõikele 1 võtta vastu hiljemalt 31. detsembriks 2018 ning kuni selle kuupäevani võivad liikmesriigid vastavalt direktiivi 2002/49/EÜ artikli 6 lõikele 2 jätkuvalt kasutada olemasolevaid hindamismeetodeid, mille nad on varem vastu võtnud riigi tasandil.
In accordance with Article 12 of Directive 2002/49/EC, the Commission shall adapt Annex II to technical and scientific progress.
Vastavalt direktiivi 2002/49/EÜ artiklile 12 kohandab komisjon II lisa tehnika ja teaduse arenguga.
Apart from the adaptation to scientific and technical progress in accordance with Article 12 of Directive 2002/49/EC, the Commission shall endeavour to modify the Annex based on the experience from Member States.
Lisaks II lisa kohandamisele tehnika ja teaduse arenguga vastavalt direktiivi 2002/49/EÜ artiklile 12 peaks komisjon lisa muutma liikmesriikide kogemuste arvesse võtmiseks.
The common assessment methods are also to be used for the purpose of other EU legislation where that legislation refers to Annex II to Directive 2002/49/EC.
Ühiseid hindamismeetodeid tuleb kasutada ka teistes ELi õigusaktides, kui neis õigusaktides viidatakse direktiivi 2002/49/EÜ II lisale.
The measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Committee established under Article 13 of Directive 2002/49/EC,
Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2002/49/EÜ artikli 13 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
Annex II to Directive 2002/49/EC is replaced by the text set out in the Annex to this Directive.
Direktiivi 2002/49/EÜ II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Directive shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Article 4
Brüssel, 19. mai 2015
Done at Brussels, 19 May 2015.
presidendi eest
For the Commission,
Karmenu Vella
On behalf of the President,
EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.
Member of the Commission
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1).
OJ L 189, 18.7.2002, p.
Common Noise Assessment Methods in Europe (CNOSSOS-EU) – JRC Reference Report, EUR 25379 EN.
12.
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012, – ISBN 978-92-79-25281-5.
Directive 2000/14/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the noise emission in the environment by equipment for use outdoors (OJ L 162, 3.7.2000, p.
LISA
1).
MÜRAINDIKAATORITE HINDAMISE MEETODID
Common Noise Assessment Methods in Europe (CNOSSOS-EU) — JRC Reference Report, EUR 25379 EN.
(Osutatud direktiivi 2002/49/EÜ artiklis 6)
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012, — ISBN 978-92-79-25281-5
SISSEJUHATUS
ANNEX
Lden ja Lnight arvväärtused määratakse hindamispunktides arvutamise teel vastavalt 2. peatükis esitatud meetodile ja 3. peatükis kirjeldatud andmetele.
ASSESSMENT METHODS FOR THE NOISE INDICATORS
Mõõtmisi võib teostada vastavalt 4. peatükile.
(Referred to in Article 6 of Directive 2002/49/EC)
ÜLDISED MÜRAHINDAMISMEETODID
INTRODUCTION
Üldsätted – maantee-, raudtee- ja tööstusmüra
The values of Lden and Lnight shall be determined at the assessment positions by computation, according to the method set out in Chapter 2 and the data described in Chapter 3.
Indikaatorite, sagedusvahemike ja -ribade definitsioonid
Measurements may be performed according to Chapter 4.
Müraarvutused tehakse sagedusvahemikus 63 Hz kuni 8 kHz.
COMMON NOISE ASSESSMENT METHODS
Sagedusribade kohta saadud tulemused esitatakse vastava sagedusintervalliga.
General provisions — Road traffic, railway and industrial noise
Maantee-, raudtee- ja tööstusmüra arvutused tehakse oktaavribades, välja arvatud raudteemüra allika helivõimsuse arvutused, mille puhul kasutatakse 1/3-oktaavriba.
Indicators, frequency range and band definitions
Oktaavribade tulemuste põhjal arvutatakse direktiivi 2002/49/EÜ artiklis 5 osutatud ja direktiivi I lisas esitatud definitsioonile vastav maantee-, raudtee- ja tööstusmüra päevane, õhtune ja öine A-korrigeeritud pikaajaline keskmine helirõhutase, summeerides kõigi sagedusribade väärtused:
Noise calculations shall be defined in the frequency range from 63 Hz to 8 kHz.
kus
Frequency band results shall be provided at the corresponding frequency interval.
Ai on standardi IEC 61672-1 kohane A-korrektsioon,
Calculations are performed in octave bands for road traffic, railway traffic and industrial noise, except for the railway noise source sound power, that uses third octave bands.
i on sagedusriba indeks
For road traffic, railway traffic and industrial noise, based on these octave band results, the A-weighted long term average sound pressure level for the day, evening and night period, as defined in Annex I and referred to in Art. 5 of Directive 2002/49/EC, is computed by summation over all frequencies:
ja T on päevale, õhtule või ööle vastav ajavahemik.
where
Müra parameetrid:
Ai denotes the A-weighting correction according to IEC 61672-1
Helirõhutaseme hetkväärtus
i = frequency band index
(vrd-t.
and T is the time period corresponding to day, evening or night.
2 10– 5 Pa)
Noise parameters:
Kõigist allikatest ja näivallikatest tingitud üldine pikaajaline helirõhutase LAeq punktis R
Instantaneous sound pressure level
Punktallika (liikuv või seisev) in situ helivõimsuse tase
2 10–5 Pa)
(vrd-t.
Global long-term sound level LAeq due to all sources and image sources at point R
10– 12 W)
‘In situ’ sound power level of a point source (moving or steady)
Suunatud in situ helivõimsuse tase i-sagedusriba kohta
10–12 W)
Keskmine in situ helivõimsuse tase joonallika meetri kohta
Directional ‘in situ’ sound power level for the i-th frequency band
Muud füüsikalised näitajad:
Average ‘in situ’ sound power level per metre of source line
Helirõhu hetktaseme ruutkeskmine
Other physical parameters:
Helirõhu võrdlustase = 2 10– 5 Pa
r.m.s. of the instantaneous sound pressure
Helivõimsuse võrdlustase = 10– 12 W
Reference sound pressure = 2 10–5 Pa
[vatt]
Reference sound power = 10–12 W
Kvaliteediraamistik
[watt]
Sisendväärtuste täpsus
Quality framework
Kõik allika emissioonitaset mõjutavad sisendväärtused määratakse täpsusega, mis vastab allika emissiooni mõõtemääramatuse tasemele ± 2dB(A) (jättes kõik muud parameetrid muutumatuks).
Accuracy of input values
Standardväärtuste kasutamine
All input values affecting the emission level of a source shall be determined with at least the accuracy corresponding to an uncertainty of ± 2dB(A) in the emission level of the source (leaving all other parameters unchanged).
Meetodi kohaldamise sisendandmed peavad vastama tegelikule kasutusele.
Use of default values
Üldiselt ei ole lubatud kasutada sisendina standardväärtusi ega eeldusi.
In the application of the method, the input data shall reflect the actual usage.
Standardväärtusi ja eeldusi on lubatud kasutada sisendina juhul, kui tegelike andmete kogumiseks tuleks teha ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.
In general there shall be no reliance on default input values or assumptions.
Arvutusteks kasutatava tarkvara kvaliteet
Default input values and assumptions are accepted if the collection of real data is associated with disproportionately high costs.
Arvutuste tegemiseks kasutatava tarkvara kohta tuleb tõendada, et see vastab käesolevas dokumendis kirjeldatud meetoditele.
Quality of the software used for the calculations
Tõendamiseks kontrollitakse arvutustulemuste vastavust näitjuhtudele.
Software used to perform the calculations shall prove compliance with the methods herewith described by means of certification of results against test cases.
Maanteemüra
Road traffic noise
Allika kirjeldus
Source description
Sõidukite klassifikatsioon
Classification of vehicles
Maanteemüra allika kindlakstegemiseks ühendatakse liiklusvoo osaks olevate kõigi sõidukite müraemissioon.
The road traffic noise source shall be determined by combining the noise emission of each individual vehicle forming the traffic flow.
Nimetatud sõidukid rühmitatakse nende müraemissiooni tunnuste alusel viide kategooriasse.
These vehicles are grouped into five separate categories with regard to their characteristics of noise emission:
kategooria kerged mootorsõidukid
Category 1 Light motor vehicles
kategooria keskmise raskusega sõidukid
Category 2 Medium heavy vehicles
kategooria rasked sõidukid
Category 3 Heavy vehicles
kategooria kaherattalised mootorsõidukid
Category 4 Powered two-wheelers
kategooria avatud kategooria
Category 5 Open category
Kaherattaliste mootorsõidukite kategoorias määratletakse kaks eraldi alarühma, üks mopeedide ja üks võimsamate mootorrataste jaoks, kuna neid kasutatakse väga erinevates sõidurežiimides ja nende arvud on tavaliselt väga varieeruvad.
In the case of powered two-wheelers, two separate subclasses are defined for mopeds and more powerful motorcycles, since they operate in very different driving modes and their numbers usually vary widely.
Esimese nelja kategooria kasutamine on kohustuslik ja viienda kategooria kasutamine on vabatahtlik.
The first four categories shall be used, and the fifth category is optional.
See on ette nähtud tulevikus välja töötatavate uute sõidukite jaoks, mille müraemissioon on varasemaga võrreldes nii erinev, et nõuab uue kategooria defineerimist.
It is foreseen for new vehicles that may be developed in the future and may be sufficiently different in their noise emission to require an additional category to be defined.
Kõnealusesse kategooriasse võiksid kuuluda näiteks elektri- ja hübriidsõidukid või muud tulevikus välja töötatavad sõidukid, mis erinevad oluliselt 1.–4. kategooria sõidukitest.
This category could cover, for example, electric or hybrid vehicles or any vehicle developed in the future substantially different from those in categories 1 to 4.
Eri sõidukiklasside üksikasjad on esitatud tabelis [2.2.a].
The details of the different vehicle classes are given in Table [2.2.a].
Tabel [2.2.a]
Table [2.2.a]
Sõidukiklassid
Vehicle classes
Kategooria
Category
Nimetus
Description
Sõiduki kategooria vastavalt EÜ
Vehicle category in EC
kogu sõiduki tüübikinnitusele [1]
Whole Vehicle Type Approval [1]
Kerged mootorsõidukid
Light motor vehicles
Sõiduautod, kaubikud ≤ 3,5 t, linnamaasturid, [2] universaalsõidukid, [3] sh haagis- ja autoelamud
Passenger cars, delivery vans ≤ 3,5 tons, SUVs [2], MPVs [3] including trailers and caravans
M1 ja N1
M1 and N1
Keskmise raskusega sõidukid
Medium heavy vehicles
Keskmise raskusega sõidukid, kaubikud > 3,5 t, bussid, mootorelamud jne, millel on kaks silda ja tagasillas kaks rattapaari.
Medium heavy vehicles, delivery vans > 3,5 tons, buses, motorhomes, etc. with two axles and twin tyre mounting on rear axle
M2, M3 ja N2, N3
M2, M3 and N2, N3
Rasked sõidukid
Heavy vehicles
Raskeveokid, turismiautod ja bussid, millel on kolm või enam silda
Heavy duty vehicles, touring cars, buses, with three or more axles
M2 ja N2 koos haagisega, M3 ja N3
M2 and N2 with trailer, M3 and N3
Kaherattalised mootorsõidukid
Powered two-wheelers
Kahe-, kolme- ja neljarattalised mopeedid
Two-, Three- and Four-wheel Mopeds
Külghaagisega ja ilma selleta mootorrattad, kolmrattad ja nelirattad
Open category
Defineeritakse vastavalt tulevikus tekkivatele vajadustele
To be defined according to future needs
Ekvivalentsete heliallikate arv ja paiknemine
N/A
Kõnealuses meetodis vastab igale sõidukile (kategooriad 1, 2, 3, 4 ja 5) üks punktallikas, mille müra kiirgub 2π ulatuses ühtlaselt maapinna peal olevasse poolruumi.
Number and position of equivalent sound sources
Esimest peegeldust teepinnalt võetakse arvesse kaudselt.
In this method, each vehicle (category 1, 2, 3, 4 and 5) is represented by one single point source radiating uniformly into the 2-π half space above the ground.
Vastavalt joonisele [2.2.a] asub kõnealune punktallikas teepinnast 0,05 m kõrgusel.
The first reflection on the road surface is treated implicitly.
Joonis [2.2.a]
As depicted in Figure [2.2.a], this point source is placed 0,05 m above the road surface.
Ekvivalentse punktallika asukoht kergetel sõidukitel (1. kategooria), rasketel sõidukitel (2. ja 3. kategooria) ja kaherattalistel sõidukitel (4. kategooria)
Figure [2.2.a]
Ekviv. allikas (kõrgus: 0,05 m)
Location of equivalent point source on light vehicles (category 1), heavy vehicles (categories 2 and 3) and two-wheelers (category 4)
Liiklusvoogu kujutatakse joonallikana.
Equivalent source (0,05 m high)
Mitme sõidurajaga tee modelleerimisel peaks ideaaljuhul iga sõidurada olema esindatud sõiduraja keskel paikneva joonallikaga.
The traffic flow is represented by a source line.
On lubatud modelleerida üks joonallikas kahesuunalise tee keskele või üks joonallikas mitmerealise sõidutee kohta välimisele sõidurajale.
In the modelling of a road with multiple lanes, each lane should ideally be represented by a source line placed in the centre of each lane.
Helivõimsuse emissioon
However, it is also acceptable to model one source line in the middle of a two way road or one source line per carriageway in the outer lane of multi-lane roads.
Üldised kaalutlused
Sound power emission
Allika helivõimsuse tase määratakse poolvabas väljas ja seega sisaldab helivõimsus vahetult modelleeritava allika all asuvalt pinnalt tekkiva peegelduse mõju, kui selle vahetus ümbruses ei ole muid häirivaid objekte peale peegeldava teepinna, mis ei asu vahetult modelleeritava allika all.
General considerations
Liiklusvoog
The sound power of the source is defined in the ‘semi-free field’, thus the sound power includes the effect of the reflection of the ground immediately under the modelled source where there are no disturbing objects in its immediate surroundings except for the reflection on the road surface not immediately under the modelled source.
Liiklusvoo müraemissiooni kujutatakse joonallikana, mida iseloomustab suunatud helivõimsuse tase ühe meetri kohta igas sagedusribas.
Traffic flow
See vastab liiklusvoos olevate üksiksõidukite müraemissioonide summale, kui võtta arvesse aega, mille jooksul sõidukid vaadeldavas teelõigus viibivad.
The noise emission of a traffic flow is represented by a source line characterised by its directional sound power per metre per frequency.
Üksiku sõiduki kujutamiseks liiklusvoos on vaja kasutada liiklusvoo mudelit.
This corresponds to the sum of the sound emission of the individual vehicles in the traffic flow, taking into account the time spent by the vehicles in the road section considered.
Eeldusel, et ühes tunnis liiguvad Qm m kategooria sõidukit ühtlases liiklusvoos keskmise kiirusega vm [km/h], leitakse joonallika suunatud helivõimsuse tase meetri kohta sagedusribas i (LW′, eq,line,i,m) järgmise valemiga:
The implementation of the individual vehicle in the flow requires the application of a traffic flow model.
kus LW,i,m on ühe sõiduki suunatud helivõimsus.
If a steady traffic flow of Qm vehicles of category m per hour is assumed, with an average speed vm (in km/h), the directional sound power per metre in frequency band i of the source line LW′, eq,line,i,m is defined by:
LW′,m väljendatakse detsibellides (võrdlustase: 10– 12 W/m).
where LW,i,m is the directional sound power of a single vehicle.
Nimetatud helivõimsuse tasemed arvutatakse iga oktaavriba i kohta vahemikus 125 Hz kuni 4 kHz.
LW′,m is expressed in dB (re.
Liiklusvoo andmed Qm väljendatakse aasta keskmisena ühe tunni, ajaperioodi (päev, õhtu, öö), sõidukiklassi ja joonallika kohta.
10–12 W/m).
Kõigis kategooriates kasutatakse liiklusloenduse või liiklusmudelite abil leitud andmeid liiklusvoo kohta.
These sound power levels are calculated for each octave band i from 125 Hz to 4 kHz.
Kiirus vm on iga sõidukikategooria tüüpkiirus: enamikul juhtudel kas suurim lubatud sõidukiirus vastaval teelõigul või vaadeldava sõidukikategooria suurim lubatud kiirus olenevalt sellest, kumb on väiksem.
Traffic flow data Qm shall be expressed as yearly average per hour, per time period (day-evening-night), per vehicle class and per source line.
Kui kohalikud mõõtmisandmed puuduvad, kasutatakse sõidukikategooria suurimat lubatud kiirust.
For all categories, input traffic flow data derived from traffic counting or from traffic models shall be used.
Üksiksõiduk
The speed vm is a representative speed per vehicle category: in most cases the lower of the maximum legal speed for the section of road and the maximum legal speed for the vehicle category.
Eeldatakse, et kõik m kategooria sõidukid liiguvad liiklusvoos sama kiirusega vm, mis on vastava kategooria sõidukite voo keskmine kiirus.
If local measurement data is unavailable the maximum legal speed for the vehicle category shall be used.
Maanteesõiduk modelleeritakse matemaatiliste valemitega, millega kirjeldatakse kahte peamist müraallikat:
Individual vehicle
rehvi ja teepinna kokkupuutel tekkiv veeremüra;
In the traffic flow, all vehicles of category m are assumed to drive at the same speed, i.e. vm, the average speed of the flow of vehicles of the category.
sõiduki käitusseadmete (mootor, väljalaskesüsteem jne) tekitatud käitusmüra.
A road vehicle is modelled by a set of mathematical equations representing the two main noise sources:
Aerodünaamiline müra arvestatakse veeremüra hulka.
Rolling noise due to the tyre/road interaction;
Kergete, keskmiste ja raskete mootorsõidukite (1., 2. ja 3. kategooria) koguhelivõimsus vastab veeremis- ja käitusmüra energeetilisele summale.
Propulsion noise produced by the driveline (engine, exhaust, etc.) of the vehicle.
Seega leitakse joonallikate m = 1, 2 ja 3 koguhelivõimsuse tase järgmise valemiga:
Aerodynamic noise is incorporated in the rolling noise source.
kus LWR,i,m on veeremüra helivõimsuse tase ja LWP,i,m on käitusmüra helivõimsuse tase.
For light, medium and heavy motor vehicles (categories 1, 2 and 3), the total sound power corresponds to the energetic sum of the rolling and the propulsion noise.
See kehtib kõigis kiirusevahemikes.
Thus, the total sound power level of the source lines m = 1, 2 or 3 is defined by:
Kiirusel alla 20 km/h loetakse helivõimsuse tase kattuvaks tasemega, mis on valemi abil leitud kiiruse vm = 20 km/h kohta.
where LWR,i,m is the sound power level for rolling noise and LWP,i,m is the sound power level for propulsion noise.
Kaherattaliste sõidukite (4. kategooria) mürana arvestatakse ainult käitusmüra:
This is valid on all speed ranges.
Standardtingimused
For speeds less than 20 km/h it shall have the same sound power level as defined by the formula for vm = 20 km/h.
Allika valemid ja tegurid kehtivad järgmiste standardtingimuste korral:
For two-wheelers (category 4), only propulsion noise is considered for the source:
sõiduki konstantne kiirus;
Reference conditions
tasane teepind;
The source equations and coefficients are valid for the following reference conditions:
õhutemperatuur τref = 20 °C;
a constant vehicle speed
teepinna virtuaalne standardkate, mille näitajate aluseks võetakse 2–7 aasta vanuse piirkonnale iseloomuliku hooldatusega tiheda asfaltbetooni 0/11 ja killustikmastiksasfaldi 0/11 keskväärtused;
a flat road
kuiv teepind;
an air temperature τref = 20 °C
naastrehve ei kasutata.
a virtual reference road surface, consisting of an average of dense asphalt concrete 0/11 and stone mastic asphalt 0/11, between 2 and 7 years old and in a representative maintenance condition
Veeremüra
a dry road surface
Üldvalem
no studded tyres.
Sõidukiklassi m = 1, 2 ja 3 veeremüra helivõimsuse tase sagedusribas i leitakse järgmise valemiga:
Rolling noise
Suurused AR,i,m ja BR,i,m esitatakse oktaavribades iga sõidukikategooria ja standardkiiruse vref = 70 km/h kohta.
General equation
ΔLWR,i,m on selliste parandite summa, mida kasutatakse veeremüra emissiooni arvutamisel, et võtta arvesse standardtingimustest erinevaid konkreetse tee või sõiduki tingimusi:
The rolling noise sound power level in the frequency band i for a vehicle of class m = 1,2 or 3 is defined as:
ΔLWR,road,i,m vastab mõjule, mida avaldab veeremürale punktis 2.2.2 määratletud virtuaalsest standardkattest erinevate akustiliste omadustega teekate.
The coefficients AR,i,m and BR,i,m are given in octave bands for each vehicle category and for a reference speed vref = 70 km/h.
See hõlmab mõju nii müra levimisele kui ka selle tekkimisele.
ΔLWR,i,m corresponds to the sum of the correction coefficients to be applied to the rolling noise emission for specific road or vehicle conditions deviating from the reference conditions:
ΔLstudded tyres,i,m on parand, mida kasutatakse naastrehvidega varustatud kergete sõidukite tekitatud suurema veeremüra arvessevõtmiseks.
ΔLWR,road,i,m accounts for the effect on rolling noise of a road surface with acoustic properties different from those of the virtual reference surface as defined in Chapter 2.2.2.
ΔLWR,road,i,m on parand, millega võetakse arvesse fooriga ristmiku või ringristmiku mõju veeremürale.
It includes both the effect on propagation and on generation.
Selles kajastub kiirusemuutuste mõju mürale.
ΔLstudded tyres,i,m is a correction coefficient accounting for the higher rolling noise of light vehicles equipped with studded tyres.
ΔLW,temp on parandusliige, mida kasutatakse juhul, kui keskmine temperatuur τ erineb standardtemperatuurist τref = 20 °C.
ΔLWR,acc,i,m accounts for the effect on rolling noise of a crossing with traffic lights or a roundabout.
Parand naastrehvide jaoks
It integrates the effect on noise of the speed variation.
Kui igal aastal kasutab märkimisväärne arv liiklusvoos sõitvaid kergeid sõidukeid mitu kuud naastrehve, tuleb arvesse võtta sellest tingitud mõju veeremürale.