natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They should describe how relevant Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Nad peaksid kirjeldama, kuidas asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimaid tulemusi saavutanud organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkuse taset) kasutati meetmete kindlaksmääramiseks ning võib-olla ka prioriteetide seadmiseks, et (veelgi) parandada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust.
However, implementing Best Environmental Management Practices or meeting the identified Benchmarks of Excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Parimate keskkonnajuhtimise tavade rakendamine ja tipptaseme võrdlusalustest kinnipidamine ei ole siiski kohustuslik, kuna EMAS on vabatahtlik ning seega hindavad organisatsioonid ise, kas võrdlusalustest kinnipidamine ja parimate tavade rakendamine on kulude ja kasu seisukohast võimalik.
Similarly to Environmental Performance Indicators, the relevance and applicability of the Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review, as well as technical and financial aspects.
Sarnaselt keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimise tavade ja tipptaseme võrdlusaluste asjakohasust ja kohaldatavust vastavalt tema poolt keskkonnaülevaates kindlaks tehtud olulistele keskkonnaaspektidele ning tehnilistele ja finantsaspektidele.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or Benchmark of Excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review should not be reported or described in the environmental statement.
Neid võrdlusdokumendi osi (näitajad, PKTd või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta asjakohaseks seoses organisatsiooni poolt keskkonnaülevaates kindlaks tehtud oluliste keskkonnaaspektidega, ei peaks keskkonnaaruandes käsitlema ega kirjeldama.
EMAS participation is an ongoing process.
EMASis osalemine on pidev protsess.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
See tähendab, et iga kord, kui organisatsioon kavatseb oma keskkonnategevuse tulemuslikkust suurendada (ja vaatab oma keskkonnategevuse tulemuslikkust läbi), peab ta uurima võrdlusdokumendis konkreetseid teemasid, et leida ideid, milliseid probleeme järgmises etapis lahendada.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its Environmental Statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas organisatsioon võttis arvesse võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
This means that, when undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the Environmental Reviews and taken into account.
See tähendab, et auditi korral peab organisatsioon akrediteeritud keskkonnavaldkonna tõendajatele esitama tõendid selle kohta, kuidas võrdlusdokumendi asjakohased osad on keskkonnaülevaadet silmas pidades valitud ja kuidas neid on arvesse võetud.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Tõendajad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, vaid tõendeid selle kohta, kuidas võrdlusdokumenti kasutati suunisena, et määratleda näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Võttes arvesse EMASi ja võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks selliste tõendite esitamine olla organisatsioonile ebaproportsionaalselt koormav.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its Environmental Review.
Eelkõige ei tohi tõendajad nõuda individuaalset põhjendust iga võrdlusdokumendis mainitud parima tava, sektoripõhise keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida organisatsioon ei pea oma keskkonnaülevaadet silmas pidades asjakohaseks.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Siiski võivad tõendajad soovitada organisatsioonile asjakohaseid lisaelemente, mida tulevikus täiendavalt arvesse võtta, et tõendada oma pühendumust keskkonnategevuse tulemuslikkuse pidevale suurendamisele.
Structure of the sectoral reference document
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
This document consists of four chapters.
Dokument koosneb neljast peatükist.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, teises peatükis määratletakse võrdlusdokumendi rakendusala.
Chapter 3 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, in general as well as at SME level.
Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid (PKTd) ning esitatakse teavet nende kohaldatavuse kohta üldiselt ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) tasandil.
When specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Kui teatava PKT kohta on võimalik täpselt sõnastada konkreetsed keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusalused, on ka need esitatud.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Mõned näitajad ja võrdlusalused on seotud rohkem kui ühe PKTga ja neid on seepärast vajaduse korral mitu korda esitatud.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant Environmental Performance Indicators, associated explanations and related Benchmarks of Excellence.
Neljandas peatükis esitatakse ülevaatlik tabel kõige asjakohasemate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega, juurdekuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
This document addresses some of the activities specified in section I 55-56 ‘Accommodation and Food Service Activities’, section N 79 ‘Travel agency, tour operator reservation service and related activities’ and section O 84.11 ‘General Public Administration Activities’ of Annex I to Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [6] (NACE Rev.2).This sectoral reference document (SRD) primarily covers Best Environmental Management Practices within organisations that provide accommodation, food and beverage services, or that manage tourism destinations or offer and reserve travel, accommodation or activities for tourism (travel agents and tour operators) [7].
Käesolevas dokumendis käsitletakse mõningaid tegevusalasid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 [6] I lisa (NACE Rev. 2) I jao osades 55–56 „Majutus ja toitlustus“, N jao osas 79 „Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus“ ja O jao klassis 84.11 „Üldine avalik haldus“.
Companies providing tourist accommodation services and campsite services are also invited to consult the relevant provisions of the EU Ecolabel [8].
Käesolev sektori võrdlusdokument hõlmab peamiselt parimaid keskkonnajuhtimise tavasid organisatsioonides, kes pakuvad majutust ja toitlustust või haldavad turismi sihtkohti või pakuvad ja reserveerivad reisi-, majutus- või turismiteenuseid (reisibürood ja reisikorraldajad) [7].
The actors mentioned above are interlinked with a variety of other sectors as portrayed in the tourism value chain diagram below.
Turismi kui toote seisukohast on turismi väärtusahela oluline osa ka tegevused, milles turist puhkuse ajal osaleb, ning need võivad olla tähtsad keskkonnakaitse aspektist.
In terms of tourism as a product, the activities that a tourist participates in whilst on holiday are also an important part of the tourism value chain, and are of potential environmental interest.
Samas on selliseid tegevusi käesolevas võrdlusdokumendis nimetatud vaid niivõrd, kuivõrd sihtkoha haldajad ja reisikorraldajad neid mõjutada võivad.
Key sectors directly addressed Important sectors with processes addressed (via displayed links to key sectors
Jäätmeekäitlus NACE 38
Important indirect sectors
Veevarustus NACE 36
Waste management NACE 38
Joogitootmine NACE 11
Sewage NACE 37
Muu tootmine NACE 14 – 33
Accomodation NACE 55
Punkt 3.6
Food & drink services NACE 56
Punkt 3.5
Construction NACE 41-43
Turismiteenuste peamised keskkonnaaspektid ja nendega seotud survetegurid on esitatud allpool tabelis.
Drink manufacture NACE 11 Agriculture NACE 1-3
Tegevus turismiorganisatsioonis (hotellid, puhkekülad, restoranid ja reisikorraldajad) ning sellega seotud keskkonnaaspektid ja survetegurid
Supply chains Section 3.7
Teenus/tegevus
Section 3.7
Peamised keskkonnaaspektid
Section 3.4
Peamised survetegurid
Sections 3.4-3.8
Haldus
Section 3.3
Büroo haldamine
Section 3.2
Klientide vastuvõtmine
Section 3.6
Energia-, vee- ja materjalide (peamiselt paber) tarbimine
Section 3.5
Olmejäätmete (suur kogus paberit) ja ohtlike jäätmete (nt toonerikassetid) teke
The main environmental aspects and associated environmental pressures arising from tourism services are presented in the table below.
Tehnilised teenused
These environmental aspects were selected as the most relevant in the sector.
Kuuma vee tootmine ja ruumide kütmine/jahutamine
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Valgustus
Activities in tourism organisations (hotels, campsites, restaurants and tour operators) and associated environmental aspects and pressures
Liftid
Service/Activity
Ujulad
Main environmental aspects
Rohealad
Main environmental pressures
Kahjuri- ja näriliste tõrje
Administration
Remont ja hooldus
Office management
Energia- ja veetarbimine
Reception of clients
Paljude ohtlike toodete tarbimine
Energy, water and material (mainly paper) consumption
Paljude potentsiaalselt ohtlike jäätmeliikide teke (nt tühjad kemikaalianumad)
Generation of municipal waste (large amounts of paper) and hazardous waste (e.g. toner cartridges)
Heitvee teke
Technical services
Restoran/baar
Production of hot water and space heating/cooling
Hommiku-, lõuna-, õhtusöök
Lighting
Joogid ja suupisted
Elevators
Tarneahelaga seotud survetegurid (vt „Ostmine“)
Swimming pools
Energia-, vee- ja tooraine kulu
Green areas
Olmejäätmete teke (eriti toidu- ja pakendijäätmed)
Pest and rodent control
Köök
Repair and maintenance
Toidu säilitamine
Consumption of a range of hazardous products
Nõude pesemine
In some cases use of CFC and HCFC refrigerants [10].
Märkimisväärne energia- ja veetarbimine
Emissions to air (air pollutants, greenhouse gases)
Taimeõli jääkide teke Lõhnade teke
Generation of a wide range of potentially hazardous waste types such as empty chemical containers
Ruumide kasutamine
Generation of waste water
Külalistele kasutamiseks mõeldud tooted
Restaurant/bar
Toateenindus
Breakfast, dinner, lunch
Energia-, vee- ja tooraine tarbimine
Beverages and snacks
Paljude ohtlike toodete kasutamine
Supply chain pressures (see 'Purchasing')
Pakendijäätmete ja väikeses koguses olmejäätmete teke
Energy, water and raw material consumption
Pesupesemine
Generation of municipal waste (especially food waste and packaging waste)
Külaliste riiete pesemine ja triikimine
Kitchen
Rätikute, voodipesu jms pesemine ja triikimine
Food conservation
Ohtlike toodete kasutamine
Food preparation
Ostmine
Dish washing
Toodete ja tarnijate valimine
Generation of odours
Pakendijäätmete teke
Room use
Ohtlike ainete leke
Use by guests
Tegevused
Products for guests' use
Tegevus siseruumides
Housekeeping
Vabaõhutegevus
Energy, water and raw materials consumption
Kohalik mõju ökosüsteemidele
Use of a wide range of hazardous products
Müra
Generation of waste packaging and small amounts of municipal waste
Olmejäätmete teke
Laundry
Taristuga seotud survetegurid (vt „Ehitamine“)
Washing and ironing of guests' clothes
Külaliste vedu
Washing and ironing of towel, bedclothes, etc.
Töötajate vedu
Use of hazardous products
Tarnijate poolne transport
Purchasing
Energia (kütuse) tarbimine
Selection of products and suppliers
Õhkuheide
Storage of products
Lisateenused
Supply chain pressures (land occupation, degradation or destruction of ecosystems, disturbance of wildlife, energy and water consumption, emissions to air — air pollutants and greenhouse gases —, emissions to water, waste generation)
Meditsiiniteenused, kauplused, suveniiripoed, tervisekeskused, juuksur jms
Generation of packaging waste
Olmejäätmete ning teatavat liiki ohtlike jäätmete (nt sanitaarjäätmed) teke
Hazardous substance leakages
Ehitamine
Activities
Uute piirkondade ehitamine või uute teenuste loomine
Indoor activities
Olemasolevate piirkondade või teenustega seotud remont
Outdoor activities
Maa hõivamine
Local impacts on ecosystems
Ökosüsteemide kahjustumine või hävimine
Generation of municipal waste
Toorainete ja ohtlike toodete märkimisväärne tarbimine
Infrastructure pressures (see 'Building and construction')
Märkimisväärne ehitusjäätmete teke
Transport
Ohtlike jäätmete teke
Transport of guests
Käesolevas võrdlusdokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimise tavad (PKTd) on rühmitatud järgmiselt:
Transport of employees
PKTd valdkonnaüleste küsimuste käsitlemiseks turismisektoris;
Transport by suppliers
PKT sihtkohtade haldamise tõhustamiseks [11];
Energy (fuel) consumption
PKT reisikorraldajate ja reisibüroode tegevuse tõhustamiseks;
Emissions to air
PKT majutusasutuste veetarbimise vähendamiseks;
Additional services
PKT majutusasutuste jäätmetekke vähendamiseks;
Medical services, supermarkets, souvenir shops, spa and wellness, hairdresser, etc.
PKT majutusasutuste energiatarbimise vähendamiseks;
Generation of municipal waste, and some specific hazardous waste types (e.g. sanitary waste)
PKT restoranide ja hotellide köökide tõhustamiseks;
Building and construction
PKT puhkekülade tõhustamiseks.
Construction of new areas or services
PKTd hõlmavad sektori kõige olulisemaid keskkonnaaspekte.
Repair of existing areas or services
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISE TAVAD, SEKTORI KESKKONNATEGEVUSE TULEMUSLIKKUSE NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED TURISMISEKTORIS
Land occupation
PKT on hinnata kõige olulisemaid organisatsiooniga seotud otseseid ja kaudseid keskkonnaaspekte ning kohaldada asjakohaseid tulemuslikkuse näitajaid ja võrrelda neid asjakohaste tipptaseme võrdlusalustega.
Degradation or destruction of ecosystems
Kohaldatavus
Disturbance of wildlife
Seda PKTd saavad kohaldada kõik turismisektori osalised, sealhulgas sihtkoha haldajad, reisikorraldajad, majutus-, toitlustus-, transpordi- ja tegevusteenuse pakkujad.
Significant consumption of raw materials and hazardous products
PKT on täielikult kohaldatav ka väikeettevõtetes [12].
Significant generation of construction waste
Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus
Generation of hazardous waste
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja
The Best Environmental Management Practices (BEMPs) presented in this SRD are grouped as follows:
Tipptaseme võrdlusalus
BEMPs to improve cross-cutting issues in the tourism sector,
i1) Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine (jah/ei)
BEMPs to improve destination management [11],
b1) Kasutatakse asjakohaseid näitajaid, et pidevalt jälgida kõiki olulisi keskkonnategevuse tulemuslikkuse aspekte, sealhulgas selliseid raskemini mõõdetavaid ja kaudseid aspekte nagu mõju bioloogilisele mitmekesisusele.
BEMPs to improve tour operators' and travel agents' activities,
b2) Kõigile töötajatele antakse teavet keskkonnaeesmärkide kohta ja neid koolitatakse asjakohaste keskkonnajuhtimise meetmete valdkonnas.
BEMPs to minimise water consumption in accommodation facilities,
b3) Vajaduse korral rakendatakse parimat keskkonnajuhtimise tava.
BEMPs to minimise waste production from accommodation facilities,
PKT on kontrollida tarneahelat seoses toodete ja teenustega, mida organisatsioon kasutab, et teha kindlaks keskkonnaalased valupunktid tarneahelas, võttes arvesse kogu väärtusahelat, ja määrata kindlaks asjakohased kontrollpunktid (nt toodete valimine, teatavate toodete vältimine, keskkonnahoidlikud riigihanked, tarnijaid käsitlevad kriteeriumid), mida saab kasutada, et vähendada keskkonnamõju kogu väärtusahelas.
BEMPs to minimise energy consumption in accommodation facilities,
PKT on täielikult kohaldatav ka väikeettevõtetes.
BEMPs to improve restaurant and hotel kitchens,
i2) Konkreetsetele keskkonnaalastele kriteeriumidele vastavate toodete ja teenuste osakaal (%)
BEMPs to improve campsites.
b4) Organisatsioon on kohaldanud olelusringipõhist mõtteviisi, et leida võimalusi keskkonnaalaste valupunktide leevendamiseks kõigis suuremates tarneahelates.
The BEMPs cover the most significant environmental aspects of the sector.
b5) ≥ 97 % (toimeaine mass või ostetud kogus) majutusasutuse ja restorani ruumides kasutatavatest kemikaalidest on sertifitseeritud vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele [13] (või on võimalik tõendada, et kasutatavad kemikaalid on kõigist võimalikest kõige keskkonnasõbralikumad).
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE TOURISM SECTOR
b6) ≥ 97 % kogu majutusasutuste ja restoranide ostetud puidust, paberist ja papist on ringlussevõetud või keskkonnaalaselt sertifitseeritud (ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega).
BEMP is to undertake an assessment of the most important direct and indirect environmental aspects associated with the organisation, and to apply relevant performance indicators and compare with relevant benchmarks of excellence.
PKT on luua üksus või organisatsioon, kes vastutab sihtkoha strateegilise säästva arengu eest ning koordineerib asjaomaste osakondade ja sidusrühmade tööd erimeetmete rakendamiseks sihtkoha kava raames.
Applicability
PKT on kohaldatav kõigis sihtkohtades.
This BEMP is applicable to all tourism actors, including destination managers, tour operators, accommodation providers, food and drink providers, transport operators and activity providers.
Seda saavad teha nii sihtkoha haldamise eest vastutavad valitsemissektori üksused kui ka sihtkohta haldavad avaliku/erasektori organisatsioonid.
This BEMP is also fully applicable to small enterprises [12].
PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamisega seotud väikestes ametiasutustes ja väikeettevõtetes.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus
Environmental performance indicator
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad
Benchmarks of excellence
Tipptaseme võrdlusalus
(i1) Implementation of an environmental management system (y/n)
i3) Sihtkoha säästva arengu kava rakendamine (jah/ei)
(b1) Appropriate indicators are used to continuously monitor all relevant aspects of environmental performance, including less easily measurable and indirect aspects such as biodiversity impacts.
b7) Sihtkoha sellise arengukava rakendamine, mis: i) hõlmab kogu sihtkohta; ii) hõlmab koordineerimist kõigi asjakohaste valitsus- ja erasektori osalejate vahel; iii) käsitleb sihtkoha peamisi keskkonnaprobleeme.
(b2) All staff are provided with information on environmental objectives and training on relevant environmental management actions.
PKT on jälgida bioloogilise mitmekesisuse seisundit sihtkohas ja rakendada sellist bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamiskava, millega kaitstakse ja parandatakse sihtkoha bioloogilise mitmekesisuse seisundit tervikuna, näiteks piiramis- ja hüvitamismeetmete väljatöötamise kaudu.
(b3) Best environmental management practices are implemented where applicable.
PKT on kohaldatav kõigis sihtkohtades.
BEMP is to screen supply chains for products and services used by the organisation in order to identify supply chain environmental hotspots, considering the entire value chain, and to identify relevant control points (e.g. product selection, avoidance, green procurement, supplier criteria) that can be used to minimise the environmental impact over the whole value chain.
Suure loodusväärtusega sihtkohtades tuleks bioloogilist mitmekesisust kaitsta, väikese loodusväärtusega sihtkohtades tuleks võtta meetmeid bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks.
This BEMP is also fully applicable to small enterprises.
PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamisega seotud väikeettevõtetes.
(i2) Percentage of products and services complying with specific environmental criteria (%)
i4) Bioloogilise mitmekesisuse kava rakendamine (jah/ei)
(b4) The organisation has applied life cycle thinking to identify improvement options for all major supply chains that address environmental hotspots.
i5) Liikide rohkus sihtkoha piirkonnas
(b5) ≥ 97 % of chemicals (by active ingredient weight or purchased volume) used in accommodation and restaurant premises are certified according to an ISO Type I ecolabel [13] (or can be demonstrated to be the most environmentally friendly available option).
i6) Kaitseala (hektarit / osakaal sihtkoha kogupindalast)
(b6) ≥ 97 % of all wood, paper and cardboard purchased by accommodations and restaurants are recycled or environmentally certified (ecolabelled, FSC, PEFC).
b8) Igasugune bioloogilise mitmekesisuse ümberpaigutamine turismi arendamise tõttu viiakse miinimumini ja see hüvitatakse, et säilitada sihtkoha bioloogiline mitmekesisus või seda suurendada suure loodusväärtusega aladel ning suurendada bioloogilist mitmekesisust kahjustatud aladel.
BEMP is to establish a unit or organisation responsible for the strategic sustainable development of the destination that coordinates relevant departments and stakeholders to implement specific actions within the framework of a destination plan.
PKT on tagada, et sihtkohas pakutavad keskkonnaga seotud teenused, eelkõige veevarustus, reovee- ja jäätmekäitlus (eelkõige ringlussevõtu meetmed) ning ühistransport/liikluskorraldus, on piisavad turismi kõrghooajal tippkoormusega toimetulekuks jätkusuutlikul viisil.
This BEMP is applicable to all destinations, either by units within government structures responsible for destination management or public/private destination management organisations.
See on seotud riigiasutuste üldise hea juhtimisega, kuid on eriti asjakohane, kui turism tekitab suurt täiendavat ja hooajalist nõudlust teenuste järele.
This BEMP is also applicable to small public administrations and small enterprises involved with destination management.
PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamise või sihtkohas keskkonnaga seotud teenuste pakkumisega seotud väikestes kohalikes ametiasutustes ja väikeettevõtetes.
Associated environmental performance indicators and benchmark of excellence
i7) Päevane veetarbimine külastaja kohta (l / külastaja kohta päevas)