natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euroga riigiettevõttele Tallinna Lennujaam.
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Müügi ajal kuulus Tallinna Lennujaam 100 % Eesti riigile.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
Eesti ametiasutused selgitasid, et avatud, läbipaistvat ega tingimusteta pakkumismenetlust ei toimunud.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
Ka ei põhinenud müügihind eksperdiarvamusel, vaid müüdava vara arvestuslikul väärtusel.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
Selles võeti arvesse amortiseerunud vara, mille väärtust suurendati.
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Eesti ametiasutuste sõnul määrati hind Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vahelistes otseläbirääkimistes.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
Kapitalisüst 2010. aastal (3. meede)
The 2009 capital increase (measure 1)
10. novembril 2010 tegi Eesti riik Estonian Airile 17,9 miljoni euro (280 miljoni Eesti krooni) suuruse rahalise kapitalisüsti, SAS aga konverteeris laenu omakapitaliks kahe miljoni euro ulatuses.
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Samal ajal omandas SAS Cresco 17 % osaluse lennuettevõtjas, kustutades Crescole antud […] miljoni euro suuruse laenu, ja seega ei olnud Cresco enam aktsionär.
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Otsus omandada lennuettevõtja enamusosalus põhines 2010. aastal koostatud äriplaanil (edaspidi „2010. aasta äriplaan“).
After privatisation, the shares were held as follows: 49 % by Maersk Air, 34 % by the Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia, and 17 % by Cresco Investment Bank (‘Cresco’), a local investment bank.
Samal ajal soovis Eesti tagada pikaajalise lennuühenduse Tallinna ja kõige olulisemate ärisihtkohtade vahel ning pidas lennuettevõtja üle kontrolli omandamist kapitalisüsti kaudu kõige paremaks viisiks see eesmärk saavutada.
In 2003, SAS bought the 49 % stake of Maersk Air, while the other shareholdings remained the same.
Kapitali kasutati ilmselt […] miljoni USA dollari suuruste ettemaksete tegemiseks kolme Bombardier CRJ900-tüüpi õhusõiduki eest, mis toimetati kohale 2011. aastal, samuti 2011. aasta 17,3 miljoni euro suuruse puhaskahjumi osaliseks katmiseks.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
2010. aasta kapitalisüsti tulemusel sai Eesti riik Estonian Airi enamusosanikuks, omandades 90 % aktsiatest, SASi osalus aga kahanes 10 %-le.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Nagu põhjenduses 33 öeldud, loobus Cresco, kellele kuulus alates lennuettevõtja erastamisest 1996. aastal 17 % Estonian Airi aktsiatest, aktsionär olemast ja ta otsustas lennuettevõtjale rahasüstide tegemise lõpetada [21].
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Kapitali suurendamine 2011. ja 2012. aastal (4. meede)
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
2011. aasta novembris otsustas Eesti teha Estonian Airile 30 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja suurendada oma aktsiapakki 97,34 %-ni.
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Pärast seda ei ole aktsiapakkide struktuur Estonian Airis muutunud.
SAS injected a total of EUR 3,57 million, of which EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Kapitalisüst tehti ilmselt 2011. aasta oktoobris koostatud äriplaani alusel (edaspidi „2011. aasta äriplaan“).
The shareholding structure of Estonian Air did not change as a result of measure 1.
2011. aasta äriplaanis lähtuti eeldusest, et lennuettevõtja konkurentsivõimet aitavad tõsta suurem sihtkohtade võrgustik ja tihedam lennugraafik.
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Oldi seisukohal, et hea sõlmlennujaamade süsteem (sõlmlennujaamu ühendavate lennuliinide võrgustik) on reisijate jaoks atraktiivne ja võimaldab liiklust sõlmlennujaama kaudu paindlikult ümber suunata, et vähendada hooajalisuse või nõudluse järsu muutumise mõju.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
Lisaks sellele oldi arvamusel, et tänu sõlmlennujaamade suurusele on võimalik alandada istekoha maksumust, kasutades suuremaid lennukeid.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Piirkondliku võrgustiku mudel pidi võimaldama kasvatada lennuettevõtja mahtu ja vähendada riske.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
2011. aasta äriplaanis kavatseti suurendada ka Eestisse suunduvate ja Eestist lähtuvate lennuühenduste arvu, lennukite arvu ja seejärel ka suuremat arvu edasi-tagasi lende teenindavate töötajate arvu.
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Vastavalt 2011. aasta äriplaanile pidi Estonian Air küsima oma aktsionäridelt 30 miljonit eurot ja erapangalt […] euro suurust laenu.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
Päästmislaen (5. meede)
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Estonian Airi 2012. aasta esimese poolaasta kehvade majandustulemuste põhjal (kahjum 14,9 miljonit eurot) sai lennuettevõtja juhtidele selgeks, et 2011. aasta äriplaanis esitatud sõlmlennujaama strateegia ei olnud edukas.
On 10 November 2010, Estonia injected EUR 17,9 million (EEK 280 million) in cash into the capital of Estonian Air while SAS carried out a loan-to-equity conversion for an amount of EUR 2 million.
Päästmismeede kujutas endast Eesti Vabariigi Rahandusministeeriumi poolt antavat 8,3 miljoni euro suurust laenu aastaintressiga 15 %.
At the same time, SAS acquired Cresco’s 17 % stake in the airline in exchange for a EUR […] loan write-off that Cresco held with SAS and thus Cresco ceased to be a shareholder.
Laenu esimene, 793000 euro suurune osamakse tehti juba 20. detsembril 2012; teine, 3000000 euro suurune osamakse tehti 18. jaanuaril 2013 ja ülejäänud 4507000 eurot maksti välja 11. veebruaril 2013 [22].
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
Eesti riik lubas esitada komisjonile ümberkorraldus- või likvideerimiskava või tõendid selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme esmakordset rakendamist, st 20. juuniks 2013.
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
4. märtsil 2013 teavitasid Eesti ametiasutused komisjoni sellest, et lähtuvalt Estonian Airi likviidsusvajadusi käsitlevast taotlusest oli Eesti valitsus 28. veebruaril 2013 otsustanud suurendada päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra.
The capital was apparently used for pre-payments of USD […] million for three Bombardier CRJ900 aircraft which were delivered in 2011, as well as to cover part of the net loss in 2011 amounting to EUR 17,3 million.
Sellest summast 16,6 miljonit eurot maksti lennuettevõtjale välja 5. märtsil 2013 pärast eelmise laenulepingu muudatusele allakirjutamist, ülejäänud 12,1 miljonit eurot aga pidi Estonian Airile makstama 28. novembril 2014 [23].
As a result of the 2010 capital injection, Estonia became majority owner with 90 % of the shares of Estonian Air, while SAS’s participation was diluted to 10 %.
Täiendava päästmislaenu tingimused olid samad, mis algsel päästmislaenul, st et laen tuli tagasi maksta hiljemalt 20. juuniks 2013 (laenu tagastamise tähtaega lükati pärast ümberkorraldusabi juhtumist teatamist edasi) ning laenult võetakse 15 % suurust aastaintressi.
As indicated in recital 33, Cresco — which held 17 % of the shares of Estonian Air since the airline’s privatisation in 1996 — ceased to be a shareholder and decided not to inject more money into the airline [21].
Seega oli päästmislaenu kogusumma 37 miljonit eurot, mille Estonian Air on eri osadena täies ulatuses kätte saanud, nagu on kirjeldatud põhjendustes 40 ja 41.
The 2011/2012 capital increase (measure 4)
Teatatud ümberkorraldusabi ja ümberkorralduskava (6. meede)
The capital injection was carried out in two tranches of EUR 15 million each, one on 20 December 2011 and the other on 6 March 2012.
Elujõulisuse taastamine 2016. aastaks
SAS did not participate to this capital injection and its shareholding was diluted from 10 % to 2,66 %.
Tabel 1
Since then, the shareholding structure of Estonian Air has not changed.
Kasum ja kahjum 2009–2017
The capital injection was apparently carried out on the basis of a business plan dated October 2011 (‘the 2011 business plan’).
(miljonites eurodes)
The 2011 business plan was based on the assumption that a bigger network and more frequencies would improve the airline’s competitiveness.
2013 (prognoos)
It was considered that a good hub structure (hub-and-spoke network) would attract passengers and allow flexibility to reallocate traffic through a hub to counter seasonality or sudden changes in demand.
2014 (prognoos)
In addition, the hub volumes were considered to allow the lowering of seat cost by utilising bigger aircraft.
2015 (prognoos)
The regional network model was considered to allow the airline to grow in size and reduce risks.
2016 (prognoos)
The 2011 business plan also implied an increase of connections to and from Estonia, of the fleet and consequently an increase of staff to handle more round trips.
2017 (prognoos)
According to the 2011 business plan, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholders and loan from the private bank […].
Tulud
Notwithstanding this refusal, Estonia decided to provide EUR 30 million to Estonian Air.
Omakapital kokku
Rescue loan facility (measure 5)
Kasumlikkuse osas on ümberkorralduskava eesmärk 2016. aastaks saavutada investeeritud kapitali tootlus (ROCE) 6,2 % ja omakapitali tootlus (ROE) 6,9 % ning 2017. aastaks vastavalt 9,8 % ja 8,9 %.
In view of the bad mid-2012 results of Estonian Air (losses of EUR 14,9 million), it became clear to the management of the airline that the hub-and-spoke strategy of the 2011 business plan had not succeeded.
Tabel 2
The rescue measure consisted of a loan amounting to EUR 8,3 million provided by the Ministry of Finance of Estonia with an annual interest rate of 15 %.
Ümberkorraldusmeetmed
A first instalment of the loan of EUR 793000 was already disbursed on 20 December 2012, the second instalment of EUR 3000000 on 18 January 2013 and the remaining EUR 4507000 on 11 February 2013 [22].
Kõnealuste tulemuste saavutamiseks nähakse ümberkorralduskavaga ette mitu olulist meedet.
Estonia committed to communicate to the Commission a restructuring plan or a liquidation plan or proof that the loan had been reimbursed in full not later than six months after the first implementation of the rescue aid measure, namely by 20 June 2013.
Estonian Air on vähendanud oma lennuliinide võrku: 2012. aastal teenindatud 24 marsruudist on järele jäänud 12 marsruuti, millest kaks on hooajalised [26].
On 4 March 2013, the Estonian authorities informed the Commission of their decision dated 28 February 2013 to increase the rescue loan facility by EUR 28,7 million on the basis of a request of Estonian Air setting out its liquidity needs.
Seega lõpetas lennuettevõtja teenindamise 12 lennuliinil, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele (vt tabel 4).
Of that amount, EUR 16,6 million were granted to the airline on 5 March 2013 after signing an amendment to the previous loan agreement, while the remaining EUR 12,1 million of the rescue aid facility were provided to Estonian Air on 28 November 2014 [23].
Lennuliinide arvu vähendamine hõlmab lennumahu vähendamist 37 % võrra arvestatuna pakutavates istekohtkilomeetrites (ASK) [27] ja 35 % võrra arvestatuna pakutavate istekohtade arvus (kui võrrelda 2013. aasta näitajaid 2012. aasta näitajatega).
The terms of the additional rescue loan were the same as those of the original rescue loan, namely the loan had to be originally reimbursed at the latest by 20 June 2013 (reimbursement was then postponed following the notification of the restructuring case) and an interest of 15 % p.a. would be charged.
Lisaks sellele vähendas Estonian Air pakutavaid istekohtkilomeetreid (ASK) 23 % võrra neil liinidel, mis jäeti alles põhiliinidena.
The total amount of the rescue loan facility was thus of EUR 37 million and it has been all discharged to Estonian Air in several tranches as described in recitals 40 and 41.
Estonian Air on juba vähendanud oma töötajate arvu 337 töötajalt 2012. aasta aprillis 197 töötajale 2013. aasta märtsis, praeguseks aga on töötajate arvu vähendatud algses kavas ette nähtud 164 töötaja asemel 160 töötajani.
On 5 December 2013, at the request of Estonian Air, Estonia decided to lower the interest rate of the rescue loan from the initial 15 % to 7,06 % as from July 2013.
Lisaks sellele müüs Estonian Air Tallinna Lennujaamale kontorihoone ja angaari.
According to the Estonian authorities, the reason for this decision was that the airline’s risk profile had changed since the rate was set in December 2012.
Ümberkorralduskava kohaselt kavatseb Estonian Air rakendada ka uut hinnastamismudelit (vähem broneerimis- või hinnaklasse ja tariifi reguleerimist ning toodete eristamine kõrvaltulu suurendamiseks) ja mitmesuguseid meetmeid oma teenuste kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas müügikanalid, mille kaudu teenuseid müüakse.
The notified restructuring aid and the restructuring plan (measure 6)
Lisaks kavatseb Estonian Air vastavalt ümberkorralduskavale rakendada erinevaid meetmeid kulude vähendamiseks, sealhulgas palgaastmete suurendamist, puhkusi ja pilootide töötingimusi käsitleva kollektiivlepingu allkirjastamine; multifunktsionaalse töötaja kontseptsiooni kasutuselevõtt, eelkõige tugiteenuste personali puhul; suurem kütusetõhusus lennutegevuse parema korraldamise kaudu, sealhulgas vähendatud stardivõimsus ja täpsem häälestatus, väiksemad turustus- ja komisjonikulud; üht tüüpi lennukitest koosnevast õhusõidukipargist tulenev tõhusus ning läbirääkimised uue lepingu sõlmimiseks maapealse teeninduse, toitlustuse ja lennujaamatasude kohta.
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid of EUR 40,7 million to Estonian Air in the form of an equity injection, on the basis of a restructuring plan (‘the restructuring plan’) covering a five-year restructuring period from 2013 to 2017.
Need meetmed peaksid järgmise viie aasta jooksul tooma [20–30] miljonit eurot kasu.
Return to viability by 2016
Samuti nähakse ümberkorralduskavaga ette muudatusi lennuettevõtja kõrgemas juhtkonnas.
The restructuring plan aims at restoring Estonian Air’s long-term viability by 2016.
Kompensatsioonimeetmed
The restructuring plan assumes that it will be possible to turn around the existing level of losses from earnings before taxes (‘EBT’) of EUR – 49,2 million in 2012 to break-even level by 2015 and to profitability by 2016.
Ümberkorraldamise raames sulges Estonian Air kokku 12 lennuliini, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele.
According to the restructuring plan’s assumptions, Estonian Air will generate EBT of EUR 1,3 million by 2016.
Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et ka Londoni Gatwicki (LGW), Helsingi (HEL) ja Viini (VIE) lennujaamas loovutatud teenindusaegu tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena, kuna tegemist on koordineerivate (piiratud läbilaskevõimega) lennujaamadega.
Table 1
Tabel 3
(in EUR million)
Sihtkoht
2013(f)
Lennukite täituvus (2012)
2014(f)
taseme jääktulu [28] (2012)
2015(f)
DOC-jääktulu [29] (2012)
2016(f)
Kasumimarginaal (2012)
2017(f)
Maht, millest loobuti, arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK) (% võrreldes kogumahuga enne ümberkorraldamist)
Revenues
Omaosalus
Total equity
Arvestades, et ümberkorraldamise kogukulu oli 78,7 miljonit eurot, moodustab omaosalus (kokku 38 miljonit eurot) 48,3 % ümberkorraldamisega seotud kuludest.
Concerning profitability, the restructuring plan aims at achieving a return on capital employed (‘ROCE’) of 6,2 % and a return on equity (‘ROE’) of 6,9 % by 2016, and of 9,8 % and 8,9 % respectively by 2017.
Ülejäänud osa ümberkorralduskuludest kaetakse Eesti antavast ümberkorraldusabist summas 40,7 miljonit eurot omakapitali kujul ning osa sellest kasutatakse päästmislaenu tagasimaksmiseks.
Table 2
Riski- ja stsenaariumianalüüs
Forecasted ROE and ROCE 2013-2017
Ümberkorralduskavas on esitatud stsenaariumianalüüs, mis sisaldab lisaks alusstsenaariumile, millel ümberkorralduskava põhineb, ka parimat (optimistlikku) ja halvimat (pessimistlikku) stsenaariumi.
Restructuring measures
Optimistliku stsenaariumi puhul eeldatakse Euroopas 5 % SKP kasvu aastas, toodete paremast positsioneeringust saadavate kõrvaltulude kasvu seitsme miljoni euro võrra ja reisijate arvu keskmist kasvu 5 % võrra.
To achieve those results, the restructuring plan envisages a number of key actions.
Reisijate arvu vähenemise negatiivseid tagajärgi aga leevendataks mitme juhtimismeetmega: edasi-tagasi lendude sageduse vähendamine 10 % võrra, piletihinna tõstmine 1 % võrra, kõrvaltulude suurendamine 4,5 eurolt reisija kohta 2015. aastal 6,5 euroni reisija kohta 2017. aastal, konsultatsiooni- ja muude üldkulude 10 % vähendamine ning meeskonnaliikmete arvu täiendav kärpimine (2014.–2016. aastal viis pilooti ja viis salongimeeskonna liiget).
For instance, Estonian Air decreases the size of its fleet, passing from 11 aircraft in December 2012 to 7 planes as of August 2013.
Juhtkonnapoolseid leevendusmeetmeid arvesse võttes saavutataks pessimistliku stsenaariumi korral väike positiivne maksueelne kasum 2017. aastal, kuid netorahavoog enne rahastamist jääks siiski veel negatiivseks.
The airline also rationalises the fleet: from the initial aircraft mix (including four Embraer E170, three Bombardier CRJ900, three Saab 340 and one Boeing 737), Estonian Air aims at having a single- type fleet of seven CRJ900 by the end of 2015.
Ümberkorralduskavas väidetakse, et kummagi stsenaariumi korral ei ole lisarahastamine vajalik.
Of these seven aircraft, five would be used to serve the airline’s route network and the remaining two would be wet-leased or chartered.
Tabel 4
Estonian Air has downsized its route network, passing from 24 routes available in 2012 to 12 routes, of which two are seasonal [26].
Stsenaariumianalüüs 2013–2017
The airline thus discontinued 12 routes, which are designated as compensatory measures (see Table 4).
Optimistlik stsenaarium
The downsizing of the route network entails a capacity reduction of 37 % in terms of ASK [27] and 35 % in terms of seats offered (in 2013 figures compared to 2012).
[(8)–(7)]
Furthermore, Estonian Air reduced by 23 % the ASK in those routes maintained as core.
[3–4]
Estonian Air has already reduced its headcount from 337 employees in April 2012 to 197 in March 2013 and around 160 at present, beyond the original plan to reduce staff down to 164 employees.
[6–7]
Furthermore, Estonian Air sold to Tallinn Airport an office building and a hangar.
[9–10]
According to the restructuring plan, Estonian Air also plans to implement a new pricing model (fewer booking classes/price groups and fare regulations, as well as product disaggregation aimed at generating higher levels of ancillary income) and a number of measures to improve the quality of its services, including the channels through which they are sold.
Netorahavoog enne rahastamist
In particular, Estonian Air intends to increase the revenues resulting from marketing campaigns — mainly through digital channels — from EUR [200-500 thousand] in 2013 to EUR [1,5-2,5] million in 2017.
[(10)–(9)]
Also, the new online service fee will increase revenues from EUR [200-500 thousand] in 2013 to EUR [1-2] million in 2017.
[7–8]
Those measures should increase revenues by EUR [10-20] million in the next five years.
[5–6]
In addition, according to the restructuring plan, Estonian Air plans to implement a number of measures to reduce costs, including the signing of a collective agreement regarding pay scale increases, vacation and pilot utilisation; the introduction of a multifunctional employee concept, especially in back office staff; increased fuel efficiency via improved flight operations, including reduced take off power and fine tuning, reduced distribution and commission costs; efficiencies from the single type fleet; and contractual renegotiations such as ground handling, catering and airport charges.
[8–9]
Those measures should yield EUR [20-30] million in the next five years.
Pessimistlik stsenaarium
Compensatory measures
[(3)–(2)]
As part of its restructuring, Estonian Air discontinued a total of 12 routes, which are designated as compensatory measures.
[2–3]
The restructuring plan also highlights that the slots given up in London Gatwick (LGW), Helsinki (HEL) and Vienna (VIE) should be counted as compensatory measures since these are coordinated (capacity constrained) airports.
Ümberkorralduskavas on esitatud ka alusstsenaariumil põhinev tundlikkusanalüüs, milles käsitletakse valitud tegureid: tulueesmärkide vähenemine 5 või 10 %, reisijate arvu vähenemine 5 %, kütusehinna tõus 5 või 10 %, 2015. aastal müüki pandava lennuki soovitava müügihinna langus 5 või 10 % (vt põhjendus 55) ning USD/EUR vahetuskursi kallinemine või odavnemine 5 %.
Table 3
Ümberkorralduskavas vaadeldakse iga üksiku teguri mõju lennuettevõtja olukorra paranemisele ning tehakse järeldus, et igal juhul oleks vaja lisarahastamist vahemikus [1–10] miljonit eurot kuni [30–40] miljonit eurot (välja arvatud juhul, kui USD/EUR vahetuskurss kallineks 5 %).
Routes designated as compensatory measures
Lisaks ei jõutaks kavandatud ümberkorraldusperioodi lõpuks, st 2017. aastaks enamikul juhtudel tasuvuspiirini.
Destination
31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava
Load factor (2012)
31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused põhjalikult muudetud ümberkorralduskava.
Level 1 contribution [28] (2012)
Kava muudatused on eelkõige seotud järgmisega:
DOC contribution [29] (2012)
Estonian Airi kavandatav omandamine erainvestori poolt, kelleks on Eesti investeerimisgrupp Infortar, [30] kes peaks riigilt [kuupäev] 2015 omandama […] % aktsiatest;
Profitability margin (2012)
ümberkorraldusperioodi pikendamine viielt aastalt rohkem kui kuuele aastale: algusaja nihutamine 2013. aastast tagasi 2010. aasta novembrisse ning lõpptähtaja nihutamine 2017. aasta lõpust 2016. aasta novembrisse;
Capacity given up in ASK (% compared to total capacity pre-restructuring)
muudetud äriplaan, milles võetakse arvesse erastamist ja kavandatavat sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink, mis kuulub osaliselt Infortarile, ning täiendavaid kohandusi vastavalt viimase aja suundumustele (Ukraina kriis, konkurentsist tulenev oodatust väiksem reisijate arv teatavatel liinidel jne).
Own contribution
Tulenevalt ümberkorraldusperioodi algusaja nihutamisest 2010. aasta novembrisse käsitatakse muudetud ümberkorralduskavas ümberkorraldusabina ka 2010. ja 2011./2012. aasta kapitalisüste (vastavalt 3. ja 4. meede).