natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europol was set up by Council Decision 2009/371/JHA [2] as an entity of the Union funded from the general budget of the Union to support and strengthen action by competent authorities of the Member States and their mutual cooperation in preventing and combating organised crime, terrorism and other forms of serious crime affecting two or more Member States.
Europol loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK [2] liidu ametina, mida rahastatakse liidu üldeelarvest ning mille eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate rasket liiki kuritegude tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel.
Decision 2009/371/JHA replaced the Convention based on Article K.3 of the Treaty on European Union, on the establishment of a European Police Office (Europol Convention) [3].
Otsus 2009/371/JSK asendas Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti asutamise konventsiooni (Europoli konventsioon) [3].
Article 88 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for Europol to be governed by a regulation to be adopted in accordance with the ordinary legislative procedure.
Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli tegevust määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.
It also requires the establishment of procedures for the scrutiny of Europol's activities by the European Parliament, together with national parliaments, subject to point (c) of Article 12 of the Treaty on European Union (TEU) and Article 9 of Protocol No 1 on the role of National Parliaments in the European Union, annexed to the TEU and to the TFEU (‘Protocol No 1’), in order to enhance the democratic legitimacy and accountability of Europol to the Union's citizens.
Lisaks tuleb selle kohaselt ette näha ka Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide koostöös toimuv Europoli tegevuse kontrollimise kord, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 12 punkti c ning ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 1 („Riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus“) („protokoll nr 1“) artiklit 9, et parandada Europoli demokraatlikku õiguspärasust ja aruandekohustust liidu kodanike ees.
Therefore, Decision 2009/371/JHA should be replaced by a regulation laying down, inter alia, rules on parliamentary scrutiny.
Seepärast tuleks otsus 2009/371/JSK asendada määrusega, milles muu hulgas sätestatakse parlamentaarse kontrolli reeglid.
The ‘Stockholm programme — An open and secure Europe serving and protecting citizens’ [4] calls for Europol to evolve and become a hub for information exchange between the law enforcement authorities of the Member States, a service provider and a platform for law enforcement services.
Stockholmi programmi – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel [4] kohaselt peaks Europolist saama liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele.
On the basis of an assessment of Europol's functioning, further enhancement of its operational effectiveness is needed to meet that objective.
Europoli tegevuse hindamise tulemuste kohaselt tuleks Europoli operatiivtegevus selle eesmärgi saavutamiseks muuta veelgi tulemuslikumaks.
Large-scale criminal and terrorist networks pose a significant threat to the internal security of the Union and to the safety and livelihood of its citizens.
Ulatuslikud kuritegelikud ja terrorivõrgustikud on märkimisväärne oht liidu sisejulgeolekule ning tema kodanike turvalisusele ja elatusallikatele.
Available threat assessments show that criminal groups are becoming increasingly poly-criminal and cross-border in their activities.
Olemasolevad ohuhinnangud näitavad, et kuritegelikud rühmitused tegelevad järjest enam mitme kuriteoliigiga ja tegutsevad piiriüleselt.
National law enforcement authorities therefore need to cooperate more closely with their counterparts in other Member States.
Liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad seetõttu tegema tihedamat koostööd teiste liikmesriikide vastavate asutustega.
In this context, it is necessary to equip Europol to better support Member States in Union-wide crime prevention, analyses and investigations.
Seejuures on oluline muuta Europol võimeliseks liikmesriike liiduülesel kuritegude tõkestamisel, analüüsimisel ja uurimisel paremini toetama.
This was also confirmed in the evaluation of Decision 2009/371/JHA.
Seda soovi kinnitavad ka otsuse 2009/371/JSK hindamise tulemused.
This Regulation aims to amend and expand the provisions of Decision 2009/371/JHA and of Council Decisions 2009/934/JHA [5], 2009/935/JHA [6], 2009/936/JHA [7] and 2009/968/JHA [8] implementing Decision 2009/371/JHA.
Käesoleva määruse eesmärk on muuta ja laiendada otsuse 2009/371/JSK sätteid ning kõnealust otsust rakendavate nõukogu otsuste 2009/934/JSK, [5] 2009/935/JSK, [6] 2009/936/JSK [7] ja 2009/968/JSK [8] sätteid.
Since the amendments to be made are of a substantial number and nature, those Decisions should, in the interests of clarity, be replaced in their entirety in relation to the Member States bound by this Regulation.
Kuna tehtavad muudatused on arvukad ja sisulised, tuleks kõnealused otsused selguse huvides täielikult asendada liikmesriikide puhul, kelle jaoks on käesolev määrus siduv.
Europol as established by this Regulation should replace and assume the functions of Europol as established by Decision 2009/371/JHA, which, as a consequence, should be repealed.
Käesoleva määrusega loodud Europol peaks asendama otsusega 2009/371/JSK loodud Europoli ja võtma üle selle ülesanded, mistõttu tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada.
As serious crime often occurs across internal borders, Europol should support and strengthen Member States' actions and their cooperation in preventing and combating serious crime affecting two or more Member States.
Kuna raske kuritegevus on sageli piiriülene, peaks Europol toetama ja tugevdama liikmesriikide tegevust ja nendevahelist koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutava raske kuritegevuse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel.
Given that terrorism is one of the most significant threats to the security of the Union, Europol should assist Member States in facing common challenges in this regard.
Arvestades, et liidu üks suurimaid julgeolekuohte on terrorism, peaks Europol aitama liikmesriikidel lahendada sellealaseid ühiseid probleeme.
As the Union law enforcement agency, Europol should also support and strengthen actions and cooperation in tackling forms of crime that affect the interests of the Union.
Liidu õiguskaitseasutusena peaks Europol toetama ja tugevdama ka meetmeid ja koostööd seoses liidu huve mõjutavate kuriteoliikide lahendamisega.
Among the forms of crime with which Europol is competent to deal, organised crime will continue to fall within the scope of Europol's main objectives, as, given its scale, significance and consequences, it also calls for a common approach by the Member States.
Europoli pädevusalasse kuuluvatest kuriteoliikidest on organiseeritud kuritegevuse käsitlemine jätkuvalt üks Europoli tegevuse põhieesmärk, kuna selliste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.
Europol should also offer support in preventing and combating related criminal offences which are committed in order to procure the means of perpetrating acts in respect of which Europol is competent or to facilitate or perpetrate such acts or to ensure the impunity of committing them.
Samuti peaks Europol pakkuma tuge selliste seotud kuritegude tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel, mis pannakse toime Europoli pädevusalasse kuuluvate tegude toimepanemiseks vajalike vahendite hankimiseks, toimepanemisele kaasaaitamiseks, nende toimepanemiseks või nende toimepanijate karistamatuse tagamiseks.
Europol should provide strategic analyses and threat assessments to assist the Council and the Commission in laying down strategic and operational priorities of the Union for fighting crime and in the operational implementation of those priorities.
Europol peaks esitama strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et aidata nõukogul ja komisjonil seada strateegilisi ja operatiivseid prioriteete liidu võitluses kuritegevuse vastu ning neid prioriteete operatiivselt rakendada.
Where the Commission so requests in accordance with Article 8 of Council Regulation (EU) No 1053/2013 [9], Europol should also carry out risk analyses, including in respect of organised crime, insofar as the risks concerned may undermine the application of the Schengen acquis by the Member States.
Nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 [9] artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni taotluse korral peaks Europol samuti tegema riskianalüüse, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse kohta, niivõrd kui need riskid võivad ohustada Schengeni acquis' kohaldamist liikmesriikide poolt.
Moreover, at the request of the Council or the Commission where appropriate, Europol should provide strategic analyses and threat assessments to contribute to the evaluation of states that are candidates for accession to the Union.
Peale selle peaks Europol esitama nõukogu või komisjoni taotluse korral asjakohastel juhtudel strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et hinnata kandidaatriike, kes soovivad liiduga ühineda.
Attacks against information systems affecting Union bodies or two or more Member States are a growing menace in the Union, in particular in view of their speed and impact and the difficulty in identifying their sources.
Liidu asutusi või kahte või enamat liikmesriiki mõjutavad infosüsteemide vastu suunatud ründed on liidus üha suurem oht, eelkõige pidades silmas selliste rünnete kiirust ja mõju ning raskusi nende allikate kindlakstegemisel.
When considering requests by Europol to initiate an investigation into a serious attack of suspected criminal origin against information systems affecting Union bodies or two or more Member States, Member States should respond to Europol without delay, taking into account the fact that the rapidity of the response is a key factor in successfully tackling computer crime.
Liidu asutusi või kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate infosüsteemide vastu suunatud ja kuritegeliku päritolu kahtlusega tõsiste rünnete uurimise algatamiseks tehtud Europoli taotlustele peaksid liikmesriigid vastama viivitamata, võttes arvesse, et kiire reageerimine on arvutikuritegude edukaks lahendamiseks esmatähtis.
Given the importance of the inter-agency cooperation, Europol and Eurojust should ensure that necessary arrangements are established to optimise their operational cooperation, taking due account of their respective missions and mandates and of the interests of Member States.
Pidades silmas ametitevahelise koostöö tähtsust, peaksid Europol ja Eurojust tagama, et kehtestatakse kord, mida on vaja nende operatiivkoostöö optimeerimiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse oma vastavaid ülesandeid ja volitusi ning liikmesriikide huvisid.
In particular, Europol and Eurojust should keep each other informed of any activity involving the financing of joint investigation teams.
Eelkõige peaksid Europol ja Eurojust teavitama teineteist kõigist ühiste uurimisrühmade rahastamisega seotud tegevustest.
When a joint investigation team is set up, the relevant agreement should determine the conditions relating to the participation of the Europol staff in the team.
Ühise uurimisrühma loomisel tuleks asjakohases lepingus määrata kindlaks Europoli töötajate uurimisrühmas osalemise tingimused.
Europol should keep a record of its participation in such joint investigation teams targeting criminal activities falling within the scope of its objectives.
Europol peaks pidama arvestust Europoli eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühistes uurimisrühmades osalemise üle.
Europol should be able to request Member States to initiate, conduct or coordinate criminal investigations in specific cases where cross-border cooperation would add value.
Europol peaks saama taotleda, et liikmesriigid algataksid, viiksid läbi või koordineeriksid kriminaaluurimisi erijuhtudel, kui piiriülene koostöö loob lisaväärtust.
Europol should inform Eurojust of such requests.
Europol peaks sellistest taotlustest teavitama Eurojusti.
Europol should be a hub for information exchange in the Union.
Europol peaks olema liidu teabevahetuskeskus.
Information collected, stored, processed, analysed and exchanged by Europol includes criminal intelligence which relates to information about crime or criminal activities falling within the scope of Europol's objectives, obtained with a view to establishing whether concrete criminal acts have been committed or may be committed in the future.
Europoli kogutav, säilitatav, töödeldav, analüüsitav ja vahetatav teave sisaldab Europoli eesmärkidega seotud kuritegude või kuritegeliku tegevusega seotud kriminaalteavet, mis on kogutud eesmärgiga teha kindlaks, kas konkreetsed kuriteod on pandud toime või need võidakse panna toime tulevikus.
In order to ensure Europol's effectiveness as a hub for information exchange, clear obligations should be laid down requiring Member States to provide Europol with the data necessary for it to fulfil its objectives.
Selleks et tagada Europoli tõhusus teabevahetuskeskusena, tuleks sätestada liikmesriikide jaoks selged kohustused esitada Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikke andmeid.
While implementing such obligations, Member States should pay particular attention to providing data relevant to the fight against crimes considered to be strategic and operational priorities within relevant policy instruments of the Union, in particular the priorities set by the Council in the framework of the EU Policy Cycle for organised and serious international crime.
Selliste kohustuste täitmisel peaksid liikmesriigid ennekõike pidama silmas, et esitada tuleb sellist teavet, mida on vaja, et võidelda selliste kuritegudega, mida peetakse liidu asjakohaste poliitikavahendite raames strateegiliselt ja operatiivselt prioriteetseteks, eelkõige seoses selliste prioriteetidega, mille nõukogu on kehtestanud organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli raames.
Member States should also endeavour to provide Europol with a copy of bilateral and multilateral exchanges of information with other Member States on crime falling within Europol's objectives.
Liikmesriigid peaksid samuti püüdma esitada Europolile koopia kahepoolsetest ja mitmepoolsetest teabevahetustest teiste liikmesriikidega, kui need käsitlevad Europoli eesmärkidega seotud kuritegusid.
When supplying Europol with the necessary information, Member States should also include information about any alleged cyber attacks affecting Union bodies located in their territory.
Liikmesriigid peaksid Europolile vajaliku teabe andmisel lisama ka teabe igasuguste väidetavate küberrünnete kohta, mis mõjutavad nende territooriumil asuvaid liidu asutusi.
At the same time, Europol should increase the level of its support to Member States, so as to enhance mutual cooperation and the sharing of information.
Samal ajal peaks Europol enam toetama liikmesriikidevahelist koostööd ja tihedamat teabevahetust.
Europol should submit an annual report to the European Parliament, to the Council, to the Commission and to national parliaments on the information provided by the individual Member States.
Europol peaks esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele aastaaruande liikmesriikide poolt esitatud teabe kohta.
To ensure effective cooperation between Europol and Member States, a national unit should be set up in each Member State (the ‘national unit’).
Tõhusa koostöö tagamiseks Europoli ja liikmesriikide vahel tuleks igas liikmesriigis asutada riiklik üksus.
The national unit should be the liaison link between national competent authorities and Europol, thereby having a coordinating role in respect of Member States' cooperation with Europol, and thus helping to ensure that each Member State responds to Europol requests in a uniform way.
Riiklik üksus peaks toimima kontaktkeskusena Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel ning seeläbi on tal koordineeriv roll liikmesriikide koostöös Europoliga, aidates seega tagada, et iga liikmesriik vastab Europoli taotlustele ühtsel viisil.
To ensure a continuous and effective exchange of information between Europol and the national units, and to facilitate their cooperation, each national unit should designate at least one liaison officer to be attached to Europol.
Selleks et tagada Europoli ja riiklike üksuste vahel pidev ja tõhus teabevahetus ning hõlbustada nende koostööd, peaks iga riiklik üksus määrama Europoli juurde lähetamiseks vähemalt ühe kontaktametniku.
Taking into account the decentralised structure of some Member States and the need to ensure rapid exchanges of information, Europol should be allowed to cooperate directly with competent authorities in Member States, subject to the conditions defined by Member States, while keeping the national units informed at the latter's request.
Arvestades mõne liikmesriigi detsentraliseeritud struktuuri ja vajadust tagada kiire teabevahetus, tuleks Europolil võimaldada teha vahetut koostööd liikmesriikide pädevate asutustega, järgides liikmesriikide poolt kindlaks määratud tingimusi ning teavitades seejuures riiklikke üksusi nende taotluse korral.
The establishment of joint investigation teams should be encouraged and Europol staff should be able to participate in them.
Ühiste uurimisrühmade loomist tuleks innustada ning Europoli töötajad peaksid saama nendes osaleda.
To ensure that such participation is possible in every Member State, Council Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 [10] provides that Europol staff do not benefit from immunities while they are participating in joint investigation teams.
Tagamaks, et selline osalemine on võimalik igas liikmesriigis, sätestatakse nõukogu määruses (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, [10] et Europoli töötajatele ei kohaldata immuniteete ajal, kui nad osalevad ühistes uurimisrühmades.
It is also necessary to improve the governance of Europol, by seeking efficiency gains and streamlining procedures.
Samuti on vaja parandada Europoli juhtimist, muutes seda tõhusamaks ja optimeerides menetlusi.
The Commission and the Member States should be represented on the Management Board of Europol (the ‘Management Board’) to effectively supervise its work.
Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks peaksid Europoli haldusnõukokku („haldusnõukogu“) kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad.
The members and the alternate members of the Management Board should be appointed taking into account their relevant managerial, administrative and budgetary skills and knowledge of law enforcement cooperation.
Haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed nimetatakse ametisse, võttes arvesse nende asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi ning teadmisi õiguskaitsealase koostöö valdkonnas.
Alternate members should act as members in the absence of the member.
Asendusliikmel peaks liikme puudumise korral olema liikme volitused.
All parties represented on the Management Board should make efforts to limit the turnover of their representatives, with a view to ensuring the continuity of the Management Board's work.
Kõik haldusnõukogus esindatud osalised peaksid püüdma piirata esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus.
All parties should aim to achieve a balanced representation between men and women on the Management Board.
Kõik osalised peaksid püüdma haldusnõukogus saavutada meeste ja naiste võrdset esindatust.
The Management Board should be able to invite non-voting observers whose opinion may be relevant for the discussion, including a representative designated by the Joint Parliamentary Scrutiny Group (JPSG).
Haldusnõukogu peaks saama kutsuda oma aruteludes osalema hääleõiguseta vaatlejaid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse seisukohast asjakohane, sealhulgas parlamentaarse ühiskontrolli töörühma nimetatud esindaja.
The Management Board should be given the necessary powers, in particular to set the budget, verify its execution, and adopt the appropriate financial rules and planning documents, as well as adopt rules for the prevention and management of conflicts of interest in respect of its members, establish transparent working procedures for decision-making by the Executive Director of Europol, and adopt the annual activity report.
Haldusnõukogule tuleks anda vajalik pädevus, eelkõige volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, kehtestada asjakohased finantsreeglid ja tegevuskavad, võtta vastu oma liikmete huvide konflikti vältimise ja haldamise reeglid, näha ette Europoli tegevdirektori läbipaistev otsustamismenetlus ning võtta vastu aasta tegevusaruanne.
It should exercise the powers of appointing authority vis-à-vis staff of the agency, including the Executive Director.
Haldusnõukogul peaks olema pädevus nimetada ametisse ameti töötajad, sealhulgas tegevdirektor.
To ensure the efficient day-to-day functioning of Europol, the Executive Director should be its legal representative and manager, acting independently in the performance of his or her duties and ensuring that Europol carries out the tasks provided for by this Regulation.
Europoli tõhusa igapäevase töö tagamiseks peaks tegevdirektor olema Europoli seaduslik esindaja ja juht, kes täidab oma ülesandeid sõltumatult ning tagab selle, et Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid.
In particular, the Executive Director should be responsible for preparing budgetary and planning documents submitted for the decision of the Management Board and for implementing the multiannual programming and annual work programmes of Europol and other planning documents.
Eelkõige peaks tegevdirektor vastutama haldusnõukogule otsuse vastu võtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise ning mitmeaastase programmi ja Europoli iga-aastaste tööprogrammide ning muude planeerimisdokumentide rakendamise eest.
For the purposes of preventing and combating crime falling within the scope of its objectives, it is necessary for Europol to have the fullest and most up-to-date information possible.
Selleks et Europol saaks oma eesmärkidega seotud kuritegusid tõkestada ja nende vastu võidelda, peab ta saama võimalikult täielikku ja ajakohast teavet.
Therefore, Europol should be able to process data provided to it by Member States, Union bodies, third countries, international organisations and, under stringent conditions laid down by this Regulation, private parties, as well as data coming from publicly available sources, in order to develop an understanding of criminal phenomena and trends, to gather information about criminal networks, and to detect links between different criminal offences.
Seetõttu peaks Europolil olema võimalik töödelda liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja käesolevas määruses sätestatud rangetel tingimustel ka eraõiguslike isikute esitatud andmeid ning avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teavet eesmärgiga paremini tundma õppida kuritegelikke nähtusi ja suundumusi, koguda teavet kuritegelike võrgustike kohta ning seostada omavahel eri kuritegusid.
To improve Europol's effectiveness in providing accurate crime analyses to the competent authorities of the Member States, it should use new technologies to process data.
Europoli tõhususe parandamiseks täpsete kriminaalanalüüside esitamisel liikmesriikide pädevatele asutustele peaks ta kasutama andmete töötlemiseks uusi tehnoloogiaid.
Europol should be able to swiftly detect links between investigations and common modi operandi across different criminal groups, to check cross-matches of data and to have a clear overview of trends, while guaranteeing a high level of protection of personal data for individuals.
Europolil peaks olema võimalik kiiresti välja selgitada seosed uuritavate juhtumite ja kuritegelike rühmituste tegevustava vahel, ristkontrollida andmeid ning saada selge ülevaade suundumustest, tagades samal ajal isikuandmete kõrgetasemelise kaitse.