natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia however considers that Estonian Air could be considered to be in difficulty only as of June/July 2012.
Seepärast peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sooritanud kõnealused tehingud samadel tingimustel.
Since it concludes that measures 1 to 4 did not entail State aid, the ‘one time, last time’ principle of the 2004 R&R Guidelines is not breached.
Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana, kes sooviks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske.
Estonia nonetheless adds that if the Commission were to find a breach of the ‘one time, last time’ principle, it should take into account that Estonian Air serves only 0,17 % of the intra-European traffic and that there are no adverse spill-over effects on other Member States or any undue distortions of competition as a result of the aid.
Põhimõtteliselt ei ole riigi vahenditest tehtud sissemakse riigiabi juhul, kui see on tehtud samaväärsuse põhimõttel, st erainvestori olulise kapitalimaksega samaaegselt ning viimasega sarnases olukorras ja sarnastel tingimustel.
In its comments of 19 March 2014 on the restructuring aid opening decision (measure 6), Estonia reiterates the arguments in relation to the ‘one time, last time’ principle.
Lõpuks tuleks märkida, et kõnealused meetmed peavad kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.
As regards the restoration of Estonian Air’s long-term viability, Estonia considers that the Commission should allow for the inclusion of mitigation actions by the management in the sensitivity analysis, since this is how normal businesses work.
Kuna hindamisalused meetmed hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel.
Estonia also provides some clarifications on how the Level 1 and DOC contributions and the profitability margin of the routes offered as compensatory measures were calculated (see recital 79).
Riigiabi olemasolu
According to Estonia, Level 1 contribution defines the marginal revenue each passenger brings, not counting flying costs, while the DOC contribution defines the contribution a passenger brings including all the variable costs of flying but not aircraft-related costs or any other overheads.
meede
Estonia moreover claims that the routes are to be considered acceptable compensatory measures because they all had a positive contribution at Level 1 and refuses the Commission’s argument that the abandoned routes would not be profitable under the new business model.
Komisjon hindab kõigepealt riigiabi olemasolu seoses 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga 2009. aastal (1. meede).
In relation to own contribution, Estonia explains that the valuation report for the sale of the aircraft is realistic and provides details on the sale price of AS Estonian Air Regional and of Estonian Air’s stake in AS Amadeus Eesti.
Nagu põhjenduses 105 märgitud, ei anna sissemakse tegemine riigi vahenditest põhjendamatut eelist (ega kujuta endast riigiabi) juhul, kui see toimub samaväärsuse põhimõttel.
Comments from interested parties
Sellega seoses märgib komisjon, et 1. meetmes osalesid Estonian Airi toonased aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega, st Eesti panus oli 34 % (2,48 miljonit eurot), SASi panus 49 % (3,57 miljonit eurot) ja Cresco panus 17 % (1,23 miljonit eurot).
As regards the rescue aid opening decisions, the Commission received comments from IAG and Ryanair.
Eesti esitatud teabe põhjal on saanud kinnitust, et Eesti riik ja Cresco tegid rahalise sissemakse, SASi panus aga hõlmas 1,21 miljoni euro suurust rahalist sissemakset ja 2,36 miljoni euro suuruse laenu konverteerimist omakapitaliks.
IAG claims to be affected by the rescue aid to Estonian Air through its investment in FlyBe and its relationship with Finnair.
Lisaks on Eesti selgitanud, et SAS laenas Estonian Airile 2008. aastal […] miljonit USA dollarit ja 2009. aastal […] miljonit eurot (vt põhjendus 84).
IAG also notes that, in its view, the connectivity of Estonia would not be hampered if Estonian Air were to exit the market.
Komisjon on päästmisabimenetluse algatamise otsustes märkinud, et eri liiki sissemaksed (uute rahaliste vahendite andmine vs. laenu konverteerimine SASi poolt) andsid piisavalt alust selleks, et tekitada põhjendatud kahtlus, kas 1. meetme puhul järgiti samaväärsuse põhimõtet või mitte.
IAG expressed concerns regarding the alleged breach of the ‘one tine, last time’ principle.
Eesti esitatud teave on komisjoni kahtlused siiski hajutanud, kuna vähemalt Cresco puhul oli kapitalimaksete tegemisel selgelt lähtutud samaväärsuse põhimõttest.
Ryanair welcomes the Commission’s formal investigation into the recue aid for Estonian Air, in particular in view of Estonian Air’s inefficiency when compared to Ryanair.
Nii Eesti riik kui ka Cresco eraldasid oma osalusega võrreldes üsna märkimisväärses mahus uusi rahalisi vahendeid.
In relation to measures 1 to 5, Ryanair first notes that Cresco decided to give up its stake which is to be seen as a strong indication that the capital injections were not MEIP-compliant.
Peale selle on Cresco ja SASi rahaliste sissemaksete üldsummad märkimisväärsed ning võrreldavad riigi rahaliste sissemaksetega.
Ryanair notes that low-cost carriers are a better alternative to national flag carriers such as Estonian Air and that EU law does not recognize the right of each Member State to have a flag carrier.
Lisaks tuleks laenu omakapitaliks konverteerimist SASi poolt vaadelda laiemas kontekstis, võttes arvesse Estonian Airile 2008. ja 2009. aastal antud varasemaid laene, mis näitavad, et SAS uskus lennuettevõtja elujõulisusesse.
Finally, Ryanair claims that its market position is directly and substantially affected by the State aid to Estonian Air and that this aid strongly distorts competition.
Kahtlemata ei saa erasektori 66 % osalemist väljakujunenud kohtupraktika kohaselt pidada riikliku sekkumisega võrreldes tähtsusetuks [33].
Regarding the restructuring aid opening decision, two interested parties provided comments: an interested party who does not wish its identity to be disclosed and Ryanair.
Miski ei osuta ka sellele, et riigi käitumine oleks kuidagi mõjutanud SASi ja Cresco otsuseid Estonian Airi investeerida.
The interested party who does not wish its identity to be disclosed considers that Estonian Air’s restructuring plan is neither credible nor achievable in view of the fact that its losses in 2012 were extraordinarily high, leading to a net margin below –50 %.
Lisaks märgib komisjon, et 1994. aasta lennundussuuniste [34] kohaselt ei ole kapitalisüstid riigiabi juhul, kui suurendatakse riigi osalust äriühingus, eeldusel et kõnealune kapitalisüst on võrdeline juba olemasolevate riigi aktsiatega äriühingus ning ka eraaktsionärid suurendavad osalust ettevõtja aktsiakapitalis; erainvestori osakapitalil peab olema tõeline majanduslik tähtsus.
As regards the restructuring of the fleet and the operations, the interested party is of the view that Estonian Air’s plans to use two aircraft for charter flights are not viable in view of the very competitive nature of that market and criticises the mix of aircraft of the new fleet.
Seega võib järeldada, et 1. meetme puhul on need tingimused täidetud.
The interested party also notes that the calculation of the profitability of the routes offered as compensatory measures shows that they are not acceptable and comes to the view that, overall, the restructuring aid should not be authorised.
Sellest lähtudes järeldab komisjon, et Cresco otsus investeerida Estonian Airi oli tehtud riigiga samaväärsetel alustel ning et nii SASi kui ka Cresco investeering oli majanduslikult tähtis.
Finally, the interested party provides a case study of Hungary’s connectivity after the collapse of Malév and comes to the conclusion that the market can compensate adequately for the loss of a flag carrier.
Komisjonil ei ole põhjust kahelda ka selles, et SAS ja Cresco otsustasid Estonian Airi investeerida kasumitaotluse eesmärgil.
Ryanair first notes that the Commission should assess whether Estonia had other options available (such as liquidation) rather than providing State aid.
Seepärast järeldab komisjon, et Estonian Airi rahastamine 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüsti kaudu (1. meede) ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud ning puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte.
Ryanair also claims that the assumptions of the restructuring plan are extremely optimistic and that the plan is doomed to fail.
meede
For instance, Ryanair believes that it is unrealistic that Estonian Air will be able to sell some of its aircraft to raise capital.
2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euro eest 100 % riigi omandis olevale äriühingule Tallinna Lennujaam (2. meede).
Ryanair also considers that the 12 routes cancelled by Estonian Air are non-profitable and cannot be deemed compensatory measures.
Hinna kindlaksmääramiseks ei korraldatud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust ega kasutatud ka sõltumatute hindajate teenuseid.
Moreover, it notes that the conditions of the 2004 R&R Guidelines are not met, in particular the ‘one time, last time’ principle.
Selle asemel lepiti hind kokku Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vaheliste otseläbirääkimiste käigus.
Finally, Ryanair reiterates that the aid to Estonia Air harms its market position substantially.
Komisjon on seisukohal, et kuna pakkumismenetlust ega sõltumatut hindamist ei korraldatud, ei ole riigiabi olemasolu võimalik välistada.
Observations from Estonia on the comments of interested third parties
Seepärast peab komisjon kõnealust tehingut ja selle asjaolusid üksikasjalikult hindama, et teha kindlaks, kas Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis või mitte.
Estonia addressed in detail the arguments raised by the interested parties.
Eesti selgitas ametliku uurimismenetluse käigus, et ajavahemikus 2005–2008, st müügile eelnenud aastatel oli maapealne teenindus kasumlik.
As regards the comments of IAG on the rescue aid opening decisions, Estonia notes that Estonian Air and FlyBe do not fly to the same airports and thus are not competing.
Lisaks müüdi maapealne teenindus varadena, ilma kohustuste, töötajate jm järelkuludeta.
As regards the connectivity of the country, Estonia considers that it would be affected if Estonian Air exits the market and argues that low-cost carriers do not provide the type of connectivity that is important to Estonia.
Hinna kindlaksmääramisel võeti miinimumhinna aluseks varade arvestuslik väärtus.
In relation to Ryanair’s comments on the rescue aid opening decisions, Estonia observes that the efficiency of low-cost carriers cannot be compared to that of regional carriers.
Eesti ametiasutused esitasid ka oma siseanalüüsi, mille kohaselt ettevõtte väärtuse ja käibe kordaja (EV/sales), [35] mis kõnealuse tehingu jaoks välja arvutati, on kooskõlas paljude teiste maapealse teeninduse ettevõtteid hõlmavate tehingute puhul kasutatud kordajatega.
As regards the rationale of the State to invest into the airline, Estonia observes that a profitable and sustainable airline is highly important as it provides Estonia with regular and dependable links to a number of countries that constitute Estonia’s key economic trading partners, a role that is not fulfilled by the airline’s main competitors.
Eespool öeldu näib osutavat sellele, et tehing toimus kooskõlas turutingimustega.
Finally, Estonia claims that low-cost carriers have failed in Estonia because of the small size of the market, not because of Estonian Air’s presence and excludes competition between Ryanair and Estonian Air since they target different customer segments.
Lisaks väidab Eesti, et ehkki Tallinna Lennujaam kuulub 100 % riigile, on äriühing riigist siiski sõltumatu ning et Tallinna Lennujaama juhatuse ja nõukogu liikmed ei ole riigi esindajad, vaid sõltumatud ärimehed.
Estonia also addressed the comments received in the context of the restructuring aid opening decision.
Komisjon väljendas päästmisabimenetluse algatamise otsustes kahtlust, kas Tallinna Lennujaama tegevust võiks käsitada riigi meetmetena, võttes arvesse, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium oli Tallinna Lennujaama ainuosanik ja et äriühing kuulus kõnealuse ministeeriumi haldusalasse.
As regards the comments of the interested party who does not wish its identity to be disclosed, Estonia does not provide observations on some of them arguing that it would submit a new restructuring plan and therefore that those comments were no longer relevant.
Euroopa Liidu Kohus on siiski korduvalt sedastanud, et ainuüksi asjaolu, et riigi osalusega äriühingut kontrollib riik, ei ole piisav, et selle äriühingu võetud meetmeid saaks käsitada riigi meetmetena.
Estonia nonetheless indicates that there is no overcapacity on the routes to and from Estonia and that there is no risk of undermining the internal market by shifting an unfair share of structural adjustments to other Member States.
Euroopa kohus on kohtuasja Stardust Marine käsitlevas otsuses ja hilisemas kohtupraktikas selgitanud, et riigiga seostatavuse kindlakstegemiseks tuleb uurida, kas ametiasutused olid ühel või teisel moel seotud nende meetmete vastuvõtmisega [36].
As regards the comparison with the case study of Hungary’s connectivity, Estonia argues that Estonia is a small and isolated market and that the demise of Estonian Air would mean a loss on the quantity and quality of air connections, and claims its case to be more similar to that of Lithuania after the bankruptcy of its flag carrier FlyLAL, which — according to Estonia — lost 26 % of its mobility factor [32] compared to 4 % for Hungary.
meetme puhul ei saa komisjon järeldada, et Tallinna Lennujaama otsus investeerida Estonian Airi oli riigiga seostatav.
In relation to Ryanair’s comments, Estonia reiterates that Ryanair’s position would not be affected by the State aid granted to Estonian Air.
Komisjon ei leidnud selle kohta ka kaudseid tõendeid Stardust Marine’i kohtuasja tähenduses.
In addition, Estonia considers that Ryanair’s claim that Estonian Air should be liquidated is not supported by data.
Seepärast järeldab komisjon, et Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav.
Finally, Estonia reiterates that there is no breach of the ‘one time, last time’ principle in relation to measures 1 to 3.
Kuna Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav ja kuna tundub, et tehing toimus turutingimustel, välistab komisjon riigiabi olemasolu 2. meetme puhul ning seega puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte.
ASSESSMENT OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
meede
By virtue of Article 107(1) of the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Seoses 2010. aasta kapitalisüstiga (3. meede) teatas Eesti ametliku uurimismenetluse käigus, et riik tegi 17,9 miljoni euro suuruse rahasüsti, SAS aga konverteeris kahe miljoni euro suuruse laenu omakapitaliks.
The concept of State aid thus applies to any advantage granted directly or indirectly, financed out of State resources, granted by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it.
Samal ajal omandas SAS […] miljoni euro eest Cresco osaluse Estonian Airis (kustutades Crescole antud […] miljoni euro suuruse laenu).
To be State aid, a measure must stem from State resources and be imputable to the State.
Selle tulemusel loobus Cresco aktsionär olemast, Eesti riigi osalus suurenes 90 %-le ja SASi osalus kahanes 10 %-le.
In principle, State resources are the resources of a Member State and of its public authorities as well as the resources of public undertakings on which the public authorities can exercise, directly or indirectly, a controlling influence.
Eesti väidab, et tema otsus investeerida veel kord Estonian Airi põhines 2010. aasta äriplaanil.
In order to determine whether the different measures assessed conferred an economic advantage to Estonian Air and therefore whether the measures involve State aid, the Commission will assess whether the airline received an economic advantage which it would not have obtained under normal market conditions.
Komisjon märgib esiteks, et riigi ja SASi rahasüstid olid eri liiki ja nende suurus ei olnud osalusega proportsionaalne.
The Commission applies the MEIP test in its assessment.
Riigi 17,9 miljoni euro suurust uut rahasüsti ei saa võrrelda SASi kahe miljoni euro suuruse laenu konverteerimisega omakapitaliks, võttes eelkõige arvesse, et Eesti ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et laen oli täielikult tagatud ja et SAS oleks laenu omakapitaliks konverteerides võtnud endale uue riski.
According to the MEIP test, no State aid would be involved where, in similar circumstances, a private investor of a comparable size to that of the bodies concerned in the public sector, operating in normal market conditions in a market economy, could have been prompted to provide to the beneficiary the measures in question.
Tehing, mille käigus SAS omandas Cresco osaluse Estonian Airis […] miljoni euro suuruse laenu kustutamise eest, ei hõlmanud komisjoni arvates uute rahaliste vahendite süstimist Estonian Airi.
The Commission therefore has to assess whether a private investor would have entered into the transactions under assessment on the same terms.
Lisaks ei ole kindel, kas SAS võttis seeläbi, et nõustus omandama Cresco osaluse Estonian Airis laenu kustutamise eest, uue riski või mitte.
The attitude of the hypothetical private investor is that of a prudent investor whose goal of profit maximisation is tempered with caution about the level of risk acceptable for a given rate of return.
Komisjoni arvates annavad eespool nimetatud elemendid piisavalt alust arvata, et 3. meetme rakendamisel ei järgitud samaväärsuse põhimõtet.
In principle, a contribution from public funds does not involve State aid if it is pari passu, namely if it takes place at the same time as a significant capital contribution on the part of a private investor made in comparable circumstances and on comparable terms.
Eesti ametiasutuste väitel järgiti 3. meetme puhul turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet, kuna meetme rakendamisel lähtuti 2010. aasta äriplaanist, mis on Eesti ametisutuste arvates elujõuline ja usaldusväärne.
Finally, the measures in question must distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between Member States.
Äriplaani kohaselt pidi Estonian Air õhusõidukipargi plaanipärase väljavahetamise korral tasuvusläveni jõudma juba 2013. aastal ja teenima pärast seda vähemalt 2020. aastani märkimisväärset kasumit.
Inasmuch as the measures under assessment entail State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Komisjon leiab, et ehkki 2010. aasta äriplaanis analüüsitakse lennuettevõtja olukorda, sisaldab kõnealune äriplaan puudujääke, mistõttu see ei ole usaldusväärne alus turule orienteeritud investeerimisotsuste tegemiseks.
Existence of State aid
Näiteks põhinevad finantsprognoosid liiga optimistlikel ootustel, mille kohaselt peaks reisijate arv ajavahemikus 2010–2020 suurenema keskmiselt üle 6 % aastas.
Measure 1
IATA osutas aga ka sellele, et see kasv võib olla geograafiliselt väga ebaühtlane ja et majanduse kiiret taastumist ei ole Euroopas oodata [37].
The Commission will first assess the presence of aid in respect of the EUR 2,48 million capital injection of 2009 (measure 1).
Puudusi leidub ka 2010. aasta äriplaani tundlikkusanalüüsis, mis näib olevat ebapiisav.
As explained in recital 105, it is considered that a contribution from public funds does not entail an undue advantage — and does not constitute aid — if it is carried out in pari passu terms.
Seoses reisijate arvu vähenemise ohuga on äriplaanis märgitud, et reisijate arvu vähenemine 10 % võrra vähendaks esimese kahe aasta jooksul netotulemust ligikaudu 6,4 miljonit eurot, mis suurendaks nende kahe aasta prognoositavat negatiivset netotulemust üle kahe korra.
In that respect, the Commission notes that measure 1 was carried out by the shareholders of Estonian Air at the time in proportion to their stakes, namely 34 % by Estonia (EUR 2,48 million), 49 % by SAS (EUR 3,57 million) and 17 % by Cresco (EUR 1,23 million).
Samas ei ole 2010. aasta äriplaanis käsitletud reisijate arvu vähenemise mõju kogu analüüsitava ajavahemiku jooksul ega ette nähtud konkreetseid meetmeid olukorra parandamiseks.
Estonia was confirmed that the State and Cresco injected cash only while SAS provided EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Lisaks rõhutab komisjon, et Cresco otsustas lõpetada investeerimise Estonian Airi ja müüa selle asemel oma osaluse SASile.
In addition, Estonia explained that SAS provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009 (see recital 84).
Ehkki Crescol võis kõnealuse otsuse tegemiseks olla mitmesuguseid põhjusi, näib loogiline eeldada, et 2010. aasta äriplaan ei olnud piisavalt usaldusväärne, et veenda erainvestorit tema investeeringute kasumlikkuses.
In the rescue aid opening decisions the Commission noted that the different nature of the contributions (fresh money increase v conversion of debt by SAS) was sufficient to create reasonable doubts about whether measure 1 was pari passu.
Sama väidet võib kasutada ka SASi puhul, kes otsustas 2010. aasta kapitalisüstis küll osaleda, kuid tegi seda ebaproportsionaalselt, mistõttu SASi osalus vähenes varasemalt 49 %-lt 10 %-le.
However, the information provided by Estonia has allayed the doubts of the Commission, given that the capital contribution was carried out on clear pari passu terms at least with Cresco.
Eesti ametiasutused väidavad ka, et riigi poolt 2010. aastal tehtud hindamise põhjal jõuti järeldusele, et pärast investeeringute tegemist on lennuettevõtja turuväärtus positiivne.
Both the State and Cresco contributed rather significant amount of fresh money in cash in proportion to their shareholding.
Hindamise käigus arvutati omakapitali väärtus diskonteeritud rahavoogude analüüsi alusel, lähtudes aastateks 2010–2019 prognoositud rahavoogudest koos rahavoogude lõppväärtusega, mis peaks pärast 2019. aastat olema [0–10] miljonit eurot (diskonteeritult), ja millest lahutakse netovõlg [0–10] miljonit eurot.
In addition, the overall contributions of Cresco and SAS in cash are significant and comparable to that of the State.
Selle põhjal pidanuks omakapitali koguväärtus investeerimisjärgse stsenaariumi põhjal olema [0–10] miljonit eurot.
Moreover, the loan-to-equity conversion of SAS is to be seen in the broader context of its previous loans to Estonian Air in 2008 and 2009, which demonstrate that SAS believed in the viability of the airline.
Alternatiivse meetodina hinnati Estonian Airi finantsnäitajaid võrdluses viie väiksema börsiettevõtte finantsnäitajatega, mille kohaselt Estonian Airi väärtus oli ligikaudu [5–15] miljonit eurot.
A private participation of 66 % is clearly not negligible by comparison to the public intervention according to settled case-law [33].
Komisjon on seisukohal, et hüpoteetilise erainvestori seisukohalt ei saa selline hindamine olla usaldusväärne alus investeeringute tegemiseks.
Moreover, nothing suggests that the decision of SAS and Cresco to invest into Estonian Air could have been influenced by the conduct of the State.
Esiteks juhitakse ka hindamises endas tähelepanu kasutatud eelduste ebakindlusele ja tundlikkusele ning nendega seotud märkimisväärsetele riskidele ja märgitakse, et kõnealuse hindamise põhjal tehtud prognoosidesse tuleks suhtuda ettevaatusega [38].