natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 22 June 2016, the Parliament approved an amendment to Law 4375/2016 which, inter alia, modified the composition of the Appeals Committees and the right of asylum seekers to an oral hearing before them [17].
6. detsembril 2016 avaldasid Kreeka ametiasutused igapäevased andmed, mille kohaselt on nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset taotlejatele ajutistes ja alalistes vastuvõtukohtades ette nähtud 71539 kohta, sh ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti pakutav majutus (vt põhjendus 11) [19].
On 31 August 2016, the Greek Parliament also adopted a law regarding school-aged refugee children residing in Greece [18].
Samal ajal on kohtadega suuri probleeme Egeuse mere saarte keskustes, mis on ülerahvastatud: maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on jäänud umbes 8200 tasemele, samas kui saartel oli 5. detsembri 2016. aasta seisuga registreeritud kokku 16295 rändajat [20].
As regards reception capacity, in the past year, Greece has significantly increased its overall reception capacity for both irregular migrants and applicants for international protection.
Kreeka on suurendanud ka haavatavate taotlejate, eelkõige saatjata alaealiste jaoks mõeldud majutuskohtade arvu.
According to the daily information released by the Greek authorities on 6 December 2016, there are 71539 places available mostly in temporary reception facilities, including accommodation being provided by UNHCR (see recital 11), for both irregular migrants and applicants for international protection in Greece [19].
17. novembril 2016 oli saatjata alaealiste varjupaikades kasutada 1191 kohta sõltumata sellest, kas taotleti varjupaika või mitte.
However, there are serious challenges as regards capacity in the Aegean islands which have become overcrowded: maximum reception capacity remains around 8200 while the total number of registered migrants on the islands was 16295 as of 5 December 2016 [20].
2016. aasta lõpuks on kavas luua veel 130 kohta, mis on sobilikud saatjata alaealiste jaoks.
Greece has also increased the accommodation for vulnerable applicants, in particular for unaccompanied minors.
Haavatavate taotlejate jaoks ettenähtud kohti aga ei ole kaugeltki piisavalt, sest olemasolevad kohad on praegu kõik täidetud ja ootejärjekorras on 1199 saatjata alaealist, kes vajavad majutamist sobivatesse kohtadesse [21].
On 17 November 2016, 1191 places were available in shelters for unaccompanied minors irrespective of whether they are asylum seekers or not.
Seega on edasiminek selles valdkonnas liiga aeglane ning on selge, et Kreeka peab rohkem pingutama, et tagada saatjata alaealistele piisavalt vastuvõtukohti, et tulla toime nõudlusega sellise majutuse järele.
An additional 130 places suitable for unaccompanied minors is foreseen to be established by the end of 2016.
2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimislepingu maksumusega 80 miljonit eurot, et luua peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavatele rahvusvahelise kaitse taotlejatele 20000 avatud majutuse kohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid).
However, the capacity for vulnerable applicants is still far from sufficient as facilities are currently full and there is a waiting list for 1199 unaccompanied minors who need to be placed in appropriate facilities [21].
Delegeerimislepingut muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutuskavasse võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutuskava sihtrühmaks ei ole mitte ainult ümberpaigutamist taotlevad isikud, vaid ka varjupaigataotlejad, eelkõige Dublini määruse raames perekonna taasühinemist taotlevad isikud ja haavatavate isikute kategooriad, sh saatjata alaealised ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad.
The progress is, therefore, too slow in this area, and it is clear that Greece needs to step up its efforts to ensure that an appropriate number of reception facilities for unaccompanied minors are in place to deal with the demand for such accommodation.
Septembrist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 8100 võrra).
In January 2016, a Delegation Agreement for a total of EUR 80 million was signed between the Commission and the UNHCR in order to establish 20000 places in open accommodation (rental apartment schemes, hotel vouchers and family host programmes) primarily for the benefit of applicants for international protection eligible for relocation.
ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20000 kohast oli 6. detsembril olemas 20145 kohta, sh 6344 kohta hotellides/tervikhoonetes, 11711 korterites, 484 vastuvõtuperedes ja 960 ümberpaigutamiskohtades ja 646 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades [22].
The Delegation Agreement was revised in July 2016 in order to include in the accommodation scheme also the possibility to establish places in relocation sites managed by UNHCR, and to make it clearer in the text that the target group of the accommodation scheme includes not only relocation candidates but also other asylum seekers, particularly Dublin family reunification candidates and vulnerable categories, including unaccompanied and separated children, persons with disabilities, elderly, single parents, chronically ill, pregnant women, and others.
Praegune delegeerimisleping lõpeb 31. detsembril 2016.
Since September, the accommodation places available have been significantly increased (by around 8100).
Seepärast alustas komisjon ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kõnelusi programmi pikendamiseks 2017. aastal, võttes aluseks Kreeka vastuvõtuvajaduste ajakohastatud hinnangu.
UNHCR had committed in December 2015 to create 20000 places for applicants eligible for relocation under the rental scheme, and as of 6 December, 20145 places were available, including 6344 places in hotels/entire buildings, 11711 places in apartments, 484 places in host families, and 960 in relocation sites and 646 places in dedicated facilities for unaccompanied minors [22].
Kvaliteedi poolest ei vasta Kreeka mitmed vastuvõtukohad, eelkõige saartel ja mõned mandril asuvad ajutised vastuvõtukohad, endiselt rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele.
As the current Delegation Agreement ends on 31 December 2016, the Commission started discussions with UNHCR for the extension of the scheme in 2017, on the basis of an updated assessment of Greece's reception needs.
Saartel asuvad esmase vastuvõtu keskused ei ole üksnes ülerahvastatud, vaid ei vasta ka nõuetele, mis on kehtestatud materiaalsetele tingimustele sanitaar- ja hügieenitingimuste osas, ega põhiteenustele, nt tervishoiuteenustele juurdepääsu osas, eelkõige seoses haavatavate rühmadega.
In terms of quality, many of the reception facilities in Greece still fall short of the requirements stipulated in the Reception Conditions Directive 2013/33/EU for applicants for international protection, in particular on the islands and in some of the mainland temporary facilities.
Turvalisus ei ole piisav ja eri rahvuste vahel valitsevad pinged.
The ‘Hotspot’ facilities on the islands are not only overcrowded but have substandard material conditions in terms of sanitation and hygiene, access to essential services such as health care, in particular for vulnerable groups.
Mandril ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti majutuskava raames pakutavad tingimused vastavad nõuetele, kuid suurem osa ülejäänud vastuvõtukohtadest koosneb laagritest (praegu kasutusel 53 kohta) ja erakorralistest vastuvõtukohtadest, mille tingimused erinevad üksteisest oluliselt ja ei vasta sageli vajalikele nõuetele ei materiaalsete tingimuste ega turvalisuse poolest.
Security is insufficient, and tensions persist between different nationalities.
Mõnda kohta on hakatud talveks kasutamiskõlblikuks muutma, kuid see edeneb aeglaselt.
In the mainland, while the UNHCR accommodation scheme provides adequate conditions, much of the remaining reception capacity consists of encampments (currently 53 sites are being used) and emergency facilities with widely varying and often inadequate standards, both in terms of material conditions and security.
Mõnda laagrit on keeruline selliselt ümber ehitada, et seda saaks kasutada alalise vastuvõtukohana, ja need tuleb võib olla hoopis kinni panna ning tugevdada samal ajal teisi.
Winterisation of some of these facilities has commenced but progress is slow.
Lisaks näib, et selge õigusraamistiku ja järelevalvesüsteemi puudumise tõttu esineb Kreekas vastuvõtu korralduse üldises koordineerimises puudusi: teatavaid laagreid juhib ajutiselt rändeministeerium ning teisi vastuvõtu- ja isikutuvastamistalitus.
Even with improvements, it will be difficult to turn some camps into suitable permanent reception facilities, and there may be a need to close them down, while consolidating others.
Otsust selle kohta, millised kohad tuleks muuta alaliseks, ei ole tehtud.
Moreover, overall coordination of the organisation of reception in Greece appears to be deficient, due to the lack of a clear legal framework and monitoring system, with an ad hoc management of some camps by the Ministry for Migration and others by the Reception and Identification Service.
Vastuvõtutalituses tegeletakse endiselt suutlikkuse parandamisega.
No decision has been taken yet regarding which facilities should be made permanent.
Eeltoodust nähtub, et Kreekal on veel palju teha, enne kui ta suudab pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust, mis kõik vastaks kooskõlas ELi acquis'ga asjakohastele nõuetele.
The Reception Service is still in the process of building up capacity.
See peaks hõlmama kõigi vastuvõtukohtade tsentraliseeritud juhtimist ja süsteemi, mille abil pidevalt jälgida nende kohtade materiaalseid tingimusi ja seal pakutavaid teenuseid.
It follows from the above that Greece still needs to make progress in establishing sufficient and adequate dedicated permanent open reception capacity for asylum applicants, all of which should be of an appropriate standard in accordance with the EU acquis.
Mõni ajutine koht tuleks muuta alaliseks, kuid reservi tuleks jätta ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid.
This should include a centralized management of all reception facilities together with a system for constantly monitoring the material standards for those facilities and the services provided there.
Peale selle on äärmiselt oluline, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud kolmandas soovituses.
Some temporary facilities should be transformed into permanent ones, but a sufficient capacity in terms of temporary facilities to accommodate any shortfall in capacity resulting from unexpected inflows should nevertheless also be maintained.
Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel varasemate soovituste kohaselt.
Furthermore, as already requested in the third Recommendation, it is of utmost importance that the Greek authorities provide more exact data on the reception capacity and a comprehensive and continuously updated needs assessment in terms of total reception capacity and the nature of that capacity.
Kreeka õigusega on ette nähtud piirkondlike varjupaigabüroode loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas [23].
Substantial improvements have been noted regarding the establishment of the Regional Asylum Offices in the previous Recommendations.
Varjupaigatalituse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomseid varjupaigaüksuseid, millega katta varjupaigatalituse lisavajadused.
Greece's law provides for the establishment of Regional Asylum Offices in the regions of Attica, Thessaloniki, Thrace, Epirus, Thessaly, Western Greece, Crete, Lesvos, Chios, Samos, Leros and Rhodes [23].
Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe kohaselt toimivad praeguse seisuga seitse piirkondlikku bürood: Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Rhodose ja Patrase piirkonnas.
By decision of the Director of the Asylum Service it is also possible to set up Autonomous Asylum Units in order to cover increased needs of the Asylum Service.
Lisaks sellele on toimivad autonoomsed varjupaigaüksused Pireuses, Xanthis, Lerosel, Kosil, Kórinthoses ja ümberpaigutamisüksus Alimoses.
According to the information given by Greece in the letter of 22 November 2016, up till now seven Regional Offices have become operational, in the regions of Attica, Thrace, Thessaloniki, Lesvos, Samos, Rhodes and Patras.
Seaduses sätestatu kohaselt hakkavad tööle veel kolm piirkondlikku varjupaigaüksust: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas).
In addition, nine Autonomous Asylum Units are operational in Piraeus, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Corinth and a Relocation Unit in Alimos.
Kreeka varjupaigatalitus tegeleb jätkuvalt oma töötajaskonna suurendamisega.
As the law stipulates, a further three Regional Asylum Offices are to become operational in the area of Kos, Epirus (Ioannina), Crete (Heraklio) and Thessaly (Volos).
Praegu töötab varjupaigatalituses 478 inimest [24].
The Greek Asylum Service is in the process of increasing its capacity.
See näitaja hõlmab töökohti nii kesktalituses kui ka loodud piirkondlikes büroodes ja varjupaigaüksustes.
Currently, there are 478 persons working in the Asylum Service [24].
250 ametikohta rahastatakse riigieelarvest, ülejäänuid eri ELi ja EMP vahenditest.
This number covers posts of the Central Service as well as established Regional Offices and Asylum Units.
Aasta lõpuks peaks töötajate arv plaanitu järgi kasvama 659 inimeseni.
The National budget covers 250 posts, whereas the rest is funded by different EU and EEA sources.
See on lisaks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele, EASO töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kelle on Kreeka varjupaigatalitusse määratud ajavahemikuks lähetanud EASO.
By the end of the year it is planned that the staff will be increased to 659.
Kreeka ametiasutused plaanivad asendada 2017. aasta lõpuks kõik lepingulised töötajad alaliste töötajatega ja töötajaskonda mitte enam suurendada.
This is in addition to the fixed-term staff hired by the UNHCR as well as the EASO staff members and the Member States' experts deployed via EASO to the Greek Asylum Service for a fixed period.
Kreeka ametiasutused on teatanud komisjoni talitustele, et töötajaskonna kiirem kasvatamine ei ole mõeldav, sest napib kogenuid töötajaid, kes uusi värvatuid koolitaks, juhendaks ja nende üle järelevalvet teostaks.
The Greek authorities' intention is to replace all contractual staff with permanent staff by the end of 2017 and not to further increase the capacity; the Greek Asylum Service has indicated to the Commission services that a more rapid expansion of staffing is not feasible due to the lack of senior staff to train, mentor and supervise newly recruited ones.
Varjupaigatalituse töötajate arv on 2016. aastal kolmekordistunud ja on märgitud, et talitust tuleb kiiresti tugevdada, eelkõige keskastme juhtide ja töötajate teadmiste osas.
As the Asylum Service will have tripled in size during the course of 2016, it has indicated that it urgently needs to consolidate, especially to build middle management and staff expertise.
Arvestades, kui kiiresti on kasvanud Kreekas esitatud varjupaigataotluste arv, ei ole veel selge, kas varjupaigatalituse praegune ja kavandatud töötajate arv on piisav, et saada hakkama praeguseks esitatud ja tõenäoliste tulevikus esitatavate taotluste tähtaegse ja nõuetekohase menetlemisega.
Given the scale of the increase in the number of asylum applications in Greece, it is not yet clear whether the current and planned staffing levels for the Asylum Service are sufficient for what is required to process the current and likely future case-load in a timely and adequate manner.
Varjupaigatalituse üheks peamiseks prioriteediks on vähendada varjupaigataotluse esitamiseks soovi avaldamise ja taotluse esitamise vahele jäävat aega, mis on praegu sageli liiga pikk, mõjutades asjaomastele isikutele laienevaid õiguseid ja tekitades selles olukorras olevates inimestes meelehärmi.
One of the main priorities of the Asylum Service should be to reduce the time elapsing between the making and the lodging of an application which is currently often too long, with an impact on the rights enjoyed by the persons concerned and causing frustration among those affected.
Seda aega tuleks vähendada kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikega 2, mille kohaselt peab olema isikul, kes on avaldanud soovi taotluse esitamiseks, võimalik see esitada „võimalikult kiiresti“.
It should be reduced in accordance with Article 6(2) of the Asylum Procedures Directive which requires that a person who made an asylum application has an effective opportunity to lodge the application ‘as soon as possible’.
Äärmiselt oluline on ka, et pärast taotluse esitamist menetletakse see direktiivis sätestatud tähtaegadest kinni pidades ja üldjuhul kuue kuu jooksul.
It is also essential that, once lodged, an application is processed within the time limits set out in the Directive, and so normally within 6 months.
Praegu kulub esitatud varjupaigataotluse menetlemiseks parimal juhul mitu kuud, välja arvatud ümberpaigutamisjuhtumid, mida menetletakse kiiremini, ning valitseb suur ebakindlus selle suhtes, kui kiiresti suudetakse likvideerida mahajäämus praeguseks kuhjunud varjupaigataotluste menetlemisel.
The processing of a lodged asylum application currently takes at its best several months, apart from relocation cases that are processed more rapidly, and there is considerable uncertainty about the speed in which the current backlog of applications will be cleared.
Komisjon võtab siiski teadmiseks Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas väljendatud mure, et varjupaigatalituse töötajaskonna veelgi kiirem kasv võib hakata mõjutama otsuste järjepidevust ja kvaliteeti.
The Commission, however, takes due note of the concerns Greece expressed in the letter of 22 November 2016 according to which an even more rapid increase of the staff of the Asylum Service would threaten to affect the coherence and the quality of the decisions.
Kiiresti on vaja hinnata, kas varjupaigatalituse praeguseks saavutatud töötajate arvu kasv on piisav, ja ka seda, kuidas komisjon, asjaomased ELi ametid ja ka liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda.
There is an urgent need to assess whether the increase so far in human resources of the Asylum Service is sufficient, and also to assess how the Commission, relevant EU Agencies and also the Member States could best assist Greece in dealing with these applications in a shorter time limit.
Teha tuleb põhjalik vajaduste hindamine, mida pidevalt ajakohastatakse ja milles võetakse arvesse menetluses olevate varjupaigataotluste arvu ja nende varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigatalitusel tuleb tõenäoliselt edaspidi menetleda, ning olemasolevate töötajate arvu, mida läheb või tõenäoliselt läheb vaja nende taotluste menetlemiseks.
A comprehensive and continuously updated needs assessment should be carried out that takes into account the number of asylum applications that are currently pending and that are likely to be handled by the Greek Asylum Service at any one time and the number of available staff required or likely to be required to process those applications.
Täiendava töötajaskonna saaks komplekteerida Kreeka enda töötajatest ja EASO tugirühmade raames saadetud liikmesriikide ekspertidest.
This staff could be comprised of additional resources to be provided by Greece itself and via deployment of Member States experts in the form of an EASO support team.
Uurida tuleks võimalusi, kuidas ühtlustada töömeetodeid ja neid tõhustada, et kiirendada vestlusi ja menetlusi, kahjustamata seejuures kvaliteeti.
While maintaining quality, it should be explored how to rationalise working methods and make them more efficient to speed up the interviews and procedures, with the support of EASO where appropriate.
Vajaduse korral tuleks selleks kasutada EASO tuge.
Asylum seekers must be able to have effective access to a remedy against a negative decision on their claim.
Kui taotluse suhtes tehakse tagasilükkav otsus, peab varjupaigataotlejatel olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendit.
Important progress has been made in this regard.
Selles küsimuses on olukord oluliselt paranenud.
The Appeals Authority and Appeals Committees were established by Law 4375/2016 adopted in April 2016.
2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 loodi apellatsiooniamet ja -komisjonid.
Law 4399/2016 adopted in June 2016 establishes new Appeals Committees.
2016. aasta juunis vastu võetud seadusega nr 4399/2016 loodi uued apellatsioonikomisjonid.
They are responsible for examining all appeals against decisions of the Greek Asylum Service lodged since 20 July 2016.
Nende ülesanne on vaadata läbi kõik kaebused, mis on Kreeka varjupaigatalituse otsuste vastu esitatud alates 20. juulist 2016.
As a priority, the Appeals Committees are focusing primarily on cases lodged on the Greek islands, so as to contribute to the implementation of the EU-Turkey Statement.
Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomisjonid Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi-Türgi avalduse rakendamisele.
There are currently six of them.
Praegu on neid komisjone kuus.
One Appeals Committee has also been established since 21 July as alternate to the permanent ones [25].
Pärast 21. juulit on loodud ka üks apellatsioonikomisjon [25] asendusena alatistele komisjonidele.
In order to cope with the increasing caseload and manage the backlog cases, Greece intends to establish a further seven committees expected to be operational by the end of December 2016 and bring the total to 20 by the end of February 2017.
Selleks et tulla toime järjest kasvava kaebuste arvuga ja kuhjunud kaebuste menetlemisega, kavatseb Kreeka luua veel seitse komisjoni, kes peaksid kavakohaselt hakkama tööle 2016. aasta detsembri lõpuks, kasvatades komisjonide koguarvu 2017. aasta veebruari lõpuks 20-le.
According to the information given by the Greek authorities in the letter of 22 November 2016 since 21 July 2016, 2347 appeals have been brought before the Appeals Committees but only 573 decisions have been issued.
Kreeka ametiasutuste 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe põhjal on alates 21. juulist 2016 apellatsioonikomisjonile esitatud 2347 kaebust, aga tehtud on ainult 573 otsust.
The old ‘Backlog’ Appeal Committees that were established to hear asylum appeals from Greece's backlog of cases had been initially given an additional mandate to hear, in addition to substantive appeals on first instance decisions, the appeals against the decisions based on grounds of admissibility as part of the EU-Turkey Statement.
Vanadele Kreeka kuhjunud kaebustega tegelevatele apellatsioonikomisjonidele oli algusest peale antud lisamandaat menetleda lisaks esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka kaebusi otsuste peale, mis puudutavad vastuvõetavust ELi-Türgi avalduse raames.
According to the information given by the Greek authorities on 22 November, more than 2000 appeals lodged between April and 20 July 2016 have been brought before the Backlog Committees.
Rohkem on edasi liigutud pikaajaliselt kuhjunud kaebustega, mille suhtes kohaldatakse „vana menetlust“, mis on reguleeritud presidendi dekreediga nr 114/2010.
The establishment of the New Appeals Committees on 24 June 2016 [26] has alleviated the burden of the 20 ‘Backlog’ Appeal Committees allowing them to accelerate the pace of the proceedings of the backlog appeal cases.
22. novembri 2016. aasta seisuga on kuhjunud juhtumeid 6589 (arv on langenud kokku 51000 juhtumilt, mis olid kuhjunud 2013. aasta alguseks, ja umbes 8075 kaebuselt, mis olid kuhjunud 2016. aasta septembriks).