natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the restructuring plan the own contribution would consist of EUR 27,8 million from the planned sale of three aircraft in 2015, EUR 7,5 million from the sale of property, EUR 2 million from the sale of other non-core assets, and EUR 0,7 million from a new loan to be provided by […].
Seega suureneb ümberkorraldusabi kogusumma algses ümberkorralduskavas olnud 40,7 miljonilt eurolt 84,7 miljonile eurole.
Given the total restructuring costs of EUR 78,7 million, the own contribution (totalling EUR 38 million) would correspond to 48,3 % of the restructuring costs.
Tulenevalt ümberkorraldusperioodi pikendamisest ja erainvestori kavandatud kaasamisest 2015. aastal hõlmab muudetud ümberkorralduskava kolme erinevat äristrateegiat, mis põhinevad eraldiseisvatel üheaegsetel äriplaanidel:
The remaining part of the restructuring costs would be funded by restructuring aid granted by Estonia in the amount of EUR 40,7 million in the form of equity, part of which would be used to repay the rescue loan.
2011 – aprill 2012: strateegia piirkondliku sõlmlennujaama käitaja laiendamiseks ja arendamiseks (rahastati suures osas riigi poolt 3. ja 4. meetme raames tehtud kahest kapitalisüstist ning põhines äriplaanil, mille koostas uus juhatus, mis määrati ametisse pärast seda, kui riik omandas 2010. aasta novembris 90 % Estonian Airi aktsiatest), mis hõlmab muu hulgas järgmist:
Risk and scenario analysis
õhusõidukipargi suurendamine 8-lt 11-le lennukile (lisaks kaks tellimisel);
The restructuring plan provides a scenario analysis including, beside the base case on which the restructuring plan is based, a best case (‘high case’) and a worst case (‘low case’) scenario.
Tallinna lennujaama arendamine piirkondlikuks sõlmlennujaamaks, kus teenindatakse märkimisväärselt suuremat arvu lennuliine (13 liinilt 2011. aasta märtsis 24 liinini 2012. aasta septembris);
On the one hand, the high case assumes an annual GDP growth in Europe of 5 %, a growth in ancillary revenues of EUR 7 million resulting from improved product positioning and a 5 % average passenger increase.
töötajate arvu suurendamine 255-lt 337-le.
According to the restructuring plan, the high case would result in positive EBT already in 2014.
Aprill 2012 – 2014: strateegia, mille eesmärk on vähendada tegevusmahtu ja muuta ärimudelit, mille kohaselt saab lennuettevõtjast piirkondlikus võrgus punktist punkti lendav vedaja ning keskendutakse piiratud arvule põhiliinidele.
On the other hand, the low case is based on the assumption that GDP growth in Europe will continue to be low until 2017 which will lead to a 12 % decrease in the number of passengers.
Meetmed sisaldasid muu hulgas järgmist:
The negative consequences of the fall in the number of passengers would however be mitigated by a number of management actions, namely a 10 % roundtrip frequency reduction, a 1 % increase in the price of tickets, an increase in the number of ancillary revenues from EUR 4,5 per passenger in 2015 to EUR 6,5 per passenger in 2017, a 10 % reduction in consulting costs and other department costs, and further reduction of crew (5 pilots and 5 cabin crew members between 2014 and 2016).
õhusõidukipargi vähendamine 11-lt lennukilt 7-le;
Taking into consideration the mitigating management actions, the low case would result in slightly positive EBT in 2017 but still lead to negative net cash before financing.
teenindatavate lennuliinide arvu vähendamine 24-lt 12-le;
The restructuring plan claims that in none of the cases additional funding would be needed.
töötajate arvu vähendamine 337-lt 164-le;
Table 4
eelmise tegevjuhi ja juhtkonna väljavahetamine.
Scenario analysis 2013-2017
2015–2016: strateegia, mis hõlmab erainvestori kaasamist, sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink ja täiendavaid kohandusi, võttes arvesse 2014. aasta nõrgemaid tulemusi:
High case
keskendutakse jätkuvalt [5–15] põhiliinile, kuid 2016. aastaks suurendatakse hooajaliste liinide arvu [1–5]-lt [5–10]-le;
[(8)-(7)]
seitsmele olemasolevale õhusõidukile lisatakse […] väikest ATR42-tüüpi piirkondlikku õhusõidukit (märgrendilepinguga), et teenindada täiendavaid hooajalisi liine;
[3-4]
kasutatakse tulude ja kulude sünergiat erainvestori ja selle tütarettevõtjatega (Tallinki parvlaevad, hotellid, taksoteenused jm).
[6-7]
Eesti ametiasutused väidavad, et vaatamata strateegiate muutmisele võib ümberkorraldusperioodi 2010. aasta novembrist 2016. aasta novembrini (st alates sellest, kui riik omandas 90 % Estonian Airi aktsiatest, kuni ajani, mil lennuettevõtja jõuab vastavalt muudetud ümberkorralduskavale kasumisse) pidada osaks ühest ümberkorraldusprotsessist, mille ainus eesmärk on muuta lennuettevõtja kasumlikuks ja majanduslikult jätkusuutlikuks.
[9-10]
Ametiasutused väidavad, et tegemist on ühe pikaajalise protsessiga, kus muudetakse soovitud tulemuse saavutamise taktikaid – kui nähti, et sõlmlennujaama strateegia ei tööta, jäeti see kõrvale ja asendati teistsuguse strateegiaga, mille soovitud eesmärk oli siiski sama, st kasumlikkus ja jätkusuutlikkus.
Net cash before financing
Muudetud ümberkorralduskavaga nähakse ette elujõulisuse taastamine 2016. aastaks, kuue aasta pikkuse ümberkorraldusperioodi lõpuks, nagu on näidatud tabelis 5.
[(10)-(9)]
Võrreldes algse ümberkorralduskavaga peaks lennuettevõtja pöörama suuremat tähelepanu muudele kui põhiliinidele ja -ärisuundadele (nt uute hooajaliste liinide lisamine või märgrendiäri laiendamine).
[7-8]
Lisaks sellele peaks lennuettevõtja kasutama ära Tallinkiga tekkivat sünergiat nii tulude kui ka kulude osas.
[5-6]
Seetõttu nähakse muudetud ümberkorralduskavas 2015. ja 2016. aastaks ette palju suuremat tulude kasvu, kui algses ümberkorralduskavas.
[8-9]
Muudetud kavaga nähakse ette kokku [100–150] miljoni euro suurune omaosalus, mis moodustab [50–60] % ümberkorralduskuludest.
Low case
See summa sisaldab lisaks varade müügist ja uuest laenust saadavatele tuludele, mida on algselt teatatud ümberkorralduskavas juba arvesse võetud, SASi poolset rahastamist 2010. aastal omakapitali ja laenudena ([…] miljonit eurot), Export Development Canada (EDC) ja [asutuse nimetus] poolset rahastamist 2011. aastal õhusõidukite ostmiseks ([…] miljonit eurot), Infortari kavandatavat omakapitalipanust 2015. aastal ([…] miljonit eurot) ning Infortari poolt 2015. aastal antavat grupisisest krediidiliini ([…] miljonit eurot).
[(4)-(3)]
Muudetud ümberkorralduskavas esitatud kompensatsioonimeetmed hõlmavad õhusõidukipargi vähendamist, lennuliinidest loobumist ja sellest tulenevat turuosa vähenemist.
[(3)-(2)]
Aastatel 2010–2016 peaks lennuettevõtja oma alalist õhusõidukiparki kärpima ühe lennuki võrra (kaheksalt seitsmele).
[2-3]
Võrreldes 2012. aastaga oleks õhusõidukipark 2016. aastaks nelja õhusõiduki võrra väiksem.
The restructuring plan also provides a sensitivity analysis upon the base case which covers selected factors: 5 % or 10 % decrease in yield targets, 5 % decrease in the number of passengers, 5 % or 10 % increase in fuel costs, 5 % or 10 % decrease in the target sale price for the aircraft to be sold in 2015 (see recital 55 above) and 5 % appreciation and depreciation in the USD/EUR exchange rate.
Lisaks nähakse muudetud ümberkorralduskavas aastateks 2010–2016 ette lennuliinide koguarvu vähendamine [20–25]-lt [15–20]-le.
The restructuring plan considers the impact that each factor individually considered would have on the recovery of the airline and concludes that additional funding between EUR [1-10] million and EUR [30-40] million would be needed in all cases (except in case there is a 5 % USD/EUR exchange rate appreciation).
Lennuettevõtja on loobunud kaheksast liinist (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hamburg, London, Berliin ja Kuressaare) ning kavatseb lisada kolm uut liini (Göteborg, Split ja Trondheim).
In addition, in most of the cases, break-even would not be reached by the end of the planned restructuring period, namely 2017.
Erainvestori kaasamise osas nähakse muudetud ümberkorralduskavaga ette, et Infortar ei maksa riigile osaluse eest Estonian Airis mitte midagi.
The modified restructuring plan of 31 October 2014
Selle asemel teeb ta lennuettevõtjale […] miljoni euro suuruse kapitalisüsti (omandades sellega 2015. aasta aprilliks […] Estonian Airi aktsiatest) ja avab […] euro suuruse täiendava grupisisese krediidiliini.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a substantially modified restructuring plan.
Eesti annaks ülejäänud osa päästmislaenust (kuni […] miljonit eurot), kustutaks seejärel suurema osa enda antud laenudest (kuni […] miljonit eurot) ja loobuks oma osalusest, leppides kokku aktsiakapitali vähendamises nullini ja loobudes seejärel oma õigusest osaleda uues kapitali suurendamises, säilitades samas võimaluse korral kuni […] % Estonian Airi aktsiatest.
The modifications of the plan relate in particular to the following:
Infortari ei valitud avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse raames, vaid pigem Eestiga peetud otseläbirääkimiste tulemusel.
Planned acquisition of Estonian Air by a private investor, the Estonian investment group Infortar [30], which is envisaged to acquire […] % shares from Estonia by […] 2015;
Eesti ametiasutused väidavad, et pika pakkumismenetluse korraldamiseks ei olnud aega ja et nad võtsid aktiivselt ühendust mitme võimaliku investoriga, samas oli ka teistel võimalik oma huvi üles näidata.
Extension of the restructuring period from five to more than six years, with the start date moved backwards from 2013 to November 2010 and the end date moved from end 2017 to November 2016;
Infortar oli ainus investor, kes väljendas tegelikku huvi ja toetas seda panusega muudetud ümberkorralduskavasse.
A modified business plan, taking into account privatisation and envisaged synergies with the ferry operator Tallink, partly owned by Infortar, as well as additional adjustments due to recent developments (Ukraine crisis, lower than expected passenger numbers on some lines due to competition, etc.).
Lisaks sellele väidavad Eesti ametiasutused, et Estonian Airi väärtuse on kindlaks määranud sõltumatu ja mainekas ekspert, kes jõudis järeldusele, et 31. märtsil 2015 oli Estonian Airi omakapitali koguväärtus võimaliku erainvestori seisukohast suurusjärgus […] miljonit eurot.
The total restructuring aid amount would thus increase from EUR 40,7 million as per the original restructuring plan to EUR 84,7 million.
Päästmisabimenetluse algatamise otsused
As a result of the extension of the restructuring period and the planned entry of a private investor in 2015, the modified restructuring plan covers three distinct business strategies based on separate contemporaneous business plans:
20. veebruaril 2013 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse varem võetud meetmete (1.–4. meede) ja päästmislaenu suhtes.
pril 2012: Strategy to expand and develop a regional hub-and-spoke operator (financed to a large part by the two State capital injections under measures 3 and 4 and based on a business plan prepared by the new management appointed after the State had acquired 90 % of Estonian Air shares in November 2010), involving among others:
4. märtsil 2013 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust, võttes vaatluse alla ka päästmislaenu summa suurendamise.
expansion of the fleet from 8 to 11 aircraft (plus 2 additional on order);
Päästmisabimenetluse algatamise otsustes rõhutas komisjon, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit.
developing Tallinn into a regional hub with significantly increased number of routes operated (from 13 in March 2011 to 24 in September 2012);
Lähtuvalt sellest oli komisjoni esialgne seisukoht, et Estonian Air kvalifitseerus aastatel 2009–2012 raskustes olevaks äriühinguks.
increased number of staff from 255 to 337.
Lisaks väljendas komisjon kahtlusi hinnatavate meetmete suhtes ja jõudis esialgsele järeldusele, et need hõlmavad siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
April 2012-2014: Strategy to reduce capacity and change business model to a point-to-point regional network carrier, focusing on a limited number of core routes.
Ehkki 1. meetme puhul näis, et selle viisid lennuettevõtja tollased kolm aktsionäri ellu samaväärsuse põhimõttel, täheldas komisjon, et uute aktsiate eest tasuti rahaline sissemaksega ja laenu omakapitaliks konverteerimise teel.
The measures included among others:
Kuna komisjonil ei olnud üksikasjalikku teavet selle kohta, kes aktsionäridest andis uusi rahalisi vahendeid ja kes nõustus konverteerima laenu omakapitaliks, ei saanud ta jätta kõrvale võimalust, et Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis, ja seega võttis ta esialgse seisukoha, et 1. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi.
reduction of the fleet from 11 to 7 aircraft;
meetme kohta märkis komisjon, et Tallinna Lennujaam kuulus müügi ajal 100 % Eesti riigile ning oli Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas, mis näis osutavat sellele, et Tallinna Lennujaama võetud meetmeid võis pidada riigiga seostatavaks.
reduction of routes operated from 24 to 12 routes;
Kuna lisaks sellele ei olnud toimunud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust, ei saanud komisjon automaatselt välistada, et Estonian Airile ei olnud antud põhjendamatut eelist, ning jõudis esialgsele seisukohale, et 2. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi.
replacement of the previous CEO and the management team.
meetmega seoses märkis komisjon kõigepealt, et seda ei viidud ellu samaväärsuse põhimõttel.
2015-2016: Strategy providing for the entry of a private investor, synergies with the ferry operator Tallink and additional adjustments taking into account weaker performance in 2014:
Samuti rõhutas komisjon, et nii nagu 2. meetme puhul, olid riigi ja SASi panused erinevat laadi (uued rahalised vahendid riigilt vs. laenu konverteerimine SASi poolt) ning panuste suurus ei olnud võrreldav.
continue focusing on [5-15] core routes but increase the number of seasonal routes from [1-5] to [5-10] by 2016;
2010. aasta äriplaani osas oli komisjonil kahtlusi, kas seda võis pidada piisavalt usaldusväärseks, järeldamaks, et arukas erainvestor oleks teinud kõnealuse tehingu samadel tingimustel.
supplement the current 7 aircraft with […] small regional aircraft ATR42s (wet-leased) to service the additional seasonal routes;
Samuti märkis komisjon, et Cresco ilmselt ei nõustunud plaaniga ja keeldus täiendavast rahasüstist lennuettevõtjasse.
utilise revenue and cost synergies with the private investor and its subsidiaries (Tallink ferry, hotels, taxi services, etc.).
Lisaks nentis komisjon, et Eesti väite kohaselt võeti otsus kapitali suurendamise kohta 2010. aastal vastu selleks, et tagada pikaajaline lennuühendus kõige tähtsamate ärisihtkohtadega ning saada kontroll lennuettevõtja üle.
The Estonian authorities argue that despite changing strategies, the restructuring period from November 2010 to November 2016, namely from the acquisition by the State of 90 % of the shares of Estonian Air until the airline returns to profitability according to the modified restructuring plan, can be considered as part of one ‘restructuring continuum’ with the single goal of making the airline profitable and economically sustainable.
Sellest lähtuvalt tegi komisjoni esialgse järelduse, et 3. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi, mis oli siseturuga kokkusobimatu, kuna tundus, et see ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste õiguslikele nõuetele ning võis olla vastuolus ühekordse abi põhimõttega.
They claim that it is one long-term process with changing tactics of how to achieve the desired outcome — once it was found that the hub-and-spoke strategy did not function, it was abandoned and replaced by a different strategy but with the same desired goal of profitability and sustainability.
Komisjon märkis ka, et 2011. aasta äriplaanis prognoositud kasvuväljavaade tundus olevat ülioptimistlik ning kavandatud sõlmlennujaama strateegia äärmiselt riskantne.
The modified restructuring plan envisages return to viability by 2016, at the end of the 6-year restructuring period as shown in Table 5.
Seda näis kinnitavat asjaolu, et ei ainus järelejäänud eraaktsionär (SAS) ega eraõiguslik võlausaldaja ([…]) soovinud tehingus osaleda.
Table 5 Profit and loss 2011-2016 (in EUR million)
Neid kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et 4. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi ning et see ei vastanud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes päästmis- ja ümberkorraldusabi kohta kehtestatud kriteeriumidele.
Compared to the original restructuring plan, the airline should increase its focus on non-core routes and businesses (for example, adding further seasonal routes or expanding its wet-lease business).
Päästmislaenu (5. meede) puhul Eesti riigiabi olemasolu ei vaidlustanud.
Further, the airline should take advantage of a number of synergies that it can develop both on revenue and costs side with Tallink.
Komisjon märkis esialgu, et abi näis vastavat enamikule päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 3.1 kohastele päästmisabi kriteeriumidele.
Therefore, the modified restructuring plan envisages much stronger revenue growth in 2015 and 2016 than the original restructuring plan.
Siiski kahtles komisjon selles, kas ühekordse abi põhimõtet oli järgitud või mitte, võttes arvesse, et 1.–4. meede võisid hõlmata ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi.
That amount includes — apart from the revenues from asset sales and a new [loan, already accounted for in the originally notified restructuring plan — financing provided in 2010 in equity and loans by SAS (EUR […] million), financing for the purchase of aircraft obtained in 2011 from Export Development Canada (EDC) and […] (EUR […] million), a planned equity contribution by Infortar in 2015 (EUR […] million) and an intra-group credit line to be provided by Infortar in 2015 (EUR […] million).
Päästmislaenu sel ajal veel välja maksmata osa, st 12,1 miljoni euro (vt põhjendused 42 ja 43) puhul tuletas komisjon Eestile meelde aluslepingu artikli 108 lõike 3 peatavat toimet.
The compensatory measures proposed in the modified restructuring plan include fleet downsizing, discontinuation of routes and resulting market share reduction.
Komisjon lisas, et Eesti ei tohiks seda summat Estonian Airile välja maksta enne, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse.
Between 2010 and 2016, the airline would have reduced its permanent fleet by one aircraft (from eight to seven).
Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus
Compared to 2012, the reduction in 2016 would be down to four aircraft.
20. juunil 2013 teatas Eesti Estonian Airile omakapitali kujul antavast 40,7 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist, mille puhul lähtuti ümberkorralduskavast (6. meede).
Overall, the capacity flown would remain stable with [1 000-1 200] million ASKs in 2016 compared to [1 000-1 200] million ASKs in 2011.
Komisjon jõudis esialgsele seisukohale, et Estonian Airil võiks olla õigus ümberkorraldusabi saada, kuna ta kvalifitseerub raskustes olevaks äriühinguks (vt põhjendus 69).
As regards market share, the Estonian authorities argue that Estonian Air’s market share dropped from 40,2 % in 2012 to 26,3 % in 2014.
Seejärel kaalus komisjon, kas ümberkorralduskava võimaldaks taastada Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse.
As regards the entry of a private investor, the modified restructuring plan envisages that Infortar would not pay anything to the State for its stake in Estonian Air.
Komisjon täheldas, et ümberkorralduskava stsenaariumianalüüsis ja tundlikkusanalüüsis esines märkimisväärseid puudusi.
Instead, it would provide a capital injection of EUR […] million into Estonian Air (thereby acquiring by April 2015 between […] of its shares) plus an additional intra-group credit line of EUR […] million.
Lisaks ilmnes tundlikkusanalüüsist, et vaid suhteliselt väikesed muudatused eeldustes tooksid kaasa täiendava rahastamisvajaduse, välja arvatud ühel juhul.
Estonia would provide the remaining part of the rescue loan (up to EUR […] million) and then write-off a majority of its loans (up to EUR […] million […]) and give up its shareholding by agreeing to a reduction of the share capital to zero and then waiving its right to subscribe for the new capital increase, while possibly retaining up to […] % of Estonian Air shares.
Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas algne ümberkorralduskava loob piisavalt tugeva aluse Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.
Infortar was not chosen on the basis of an open, transparent and unconditional tender but rather through direct negotiations with Estonia.
Kompensatsioonimeetmete osas avaldas komisjon kahtlust, kas teenindusaegade vabastamine mitmes koordineerivas lennujaamas on vastuvõetav meede või mitte.
The Estonian authorities argue that there was no time to organise a long tender process and that it actively approached a number of potential investors while others also had an opportunity to express their interests.
Selleks et hinnata, kas nimetatud teenindusajad oleksid kompensatsioonimeetmetena vastuvõetavad, oli vaja täiendavat teavet lennujaamade piiratud läbilaskevõime ja teenindusaegade majandusliku väärtuse kohta.
Infortar was the only one to express a real interest backed by a contribution to the modified restructuring plan.
Kompensatsioonimeetmena käsitletava 12 lennuliini sulgemise osas (vt põhjendus 54) jäi komisjonile ebaselgeks, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu (contribution margin level 1), DOC-jääktulu (DOC contribution level) ning nimetatud liinide kasumimarginaali.
THE OPENING DECISIONS
Eelkõige märkis komisjon, et kõikide liinide kasumimarginaal on negatiivne.
The rescue aid opening decisions
Samuti selguks juhul, kui komisjon kasutaks liinide kasumlikkuse hindamiseks DOC-jääktulu suurust, et ainult kahel liinil (mis vastavad mahtude umbes 1 % vähenemisele arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK)) oleks DOC-jääktulu suurus üle nulli ja need oleksid kompensatsioonimeetmena vastuvõetavad.
On 20 February 2013, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure in respect of the measures granted in the past (measures 1 to 4) and the rescue loan facility.
Estonian Airi kavandatud 38 miljoni euro (mis moodustab 48,3 % ümberkorraldamise 78,7 miljoni euro suurustest kogukuludest) suuruse omaosaluse kohta märkis komisjon, et see näis põhimõtteliselt vastuvõetavana.
On 4 March 2013, the Commission extended the formal investigation procedure to the increase of the rescue loan facility.
Küll aga väljendas komisjon kahtlusi seoses kolme CRJ900-tüüpi õhusõiduki müügiga 2015. aastal, ASi Estonian Air Regional müügiga ja Estonian Airi 51 % osaluse müügiga Eesti Aviokütuse Teenuste ASis.
In the rescue aid opening decisions, the Commission highlighted that Estonian Air has continuously registered significant losses since 2006.
Komisjon leidis siiski, et omaosalusena võib aktsepteerida vara müüki, [erapanga nimetus] antavat uut laenu ja Estonian Airi 60 % osaluse müüki ASis Amadeus Eesti.
In addition, the Commission noted that the airline showed some of the usual signs of a firm being in difficulty in the sense of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [31] (‘the 2004 R&R Guidelines’) and that more than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Lõpetuseks tuletas komisjon meelde oma kahtlusi, mis tal tekkisid päästmisabimenetluse algatamise otsuste raames 1.–5. meetme siseturuga kokkusobivuse osas ja mis võiksid viidata ühekordse abi põhimõtte rikkumisele.
Also, by the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas teatatud ümberkorraldusmeede oli kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega ning kas see oleks kokkusobiv siseturuga.
On this basis, the Commission’s preliminary view was that Estonian Air qualified as a firm in difficulty between 2009 and 2012.
Komisjon palus Eestil esitada oma märkused ning kogu teabe, mis aitaks hinnata, kas teatatud kapitalisüst oli ümberkorraldusabi või mitte.