natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comprehensive action is required to reverse the vicious circle created by a lack of investment and by increasing disparities between regions, and to reinforce confidence in the Union economy, while incentives for creating an investment-inducing environment in Member States could boost economic recovery.
Liidu konkurentsivõime suurendamise ja investeeringute ligitõmbamise üldstrateegiat peab täiendama liikmesriikide sissemaksetega tugevdatav Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (edaspidi „EFSI”).
Together with a renewed impetus towards investment financing, structural reforms that are effective and economically and socially sustainable, as well as fiscal responsibility, constitute means of establishing a virtuous circle in which investment projects help support employment and demand and lead to a sustained reduction of the output gap as well as to an increase in growth potential.
G20 on ülemaailmse taristualgatuse raames tunnistanud investeeringute olulisust nõudluse elavdamisel ning majanduskasvu ja tootlikkuse suurendamisel ning on kohustunud looma tingimused investeeringute soodustamiseks.
In order to maximise the employment impact of the EFSI, Member States should continue to undertake structural reforms that are effective and economically and socially sustainable, as well as other initiatives such as training programmes and active labour market policies, support of conditions for the creation of quality and sustainable jobs, and investment in targeted social policies in line with the 2013 Social Investment Package.
Ametisseastuv komisjoni president esitas 15. juulil 2014 Euroopa Parlamendile järgmise komisjoni koosseisu poliitikasuunised.
In addition, Member States should undertake additional activities such as customised training programmes to match the skills of workers to the needs of sectors benefiting from the EFSI, tailor-made business services for enterprises to prepare them to expand and create more jobs, as well as support for start-ups and self-employed individuals.
Kõnealustes poliitkasuunistes kutsuti üles kaasama „järgmise kolme aasta jooksul avaliku ja erasektori investeeringuteks reaalmajandusse juurde kuni 300 miljardit eurot”, et soodustada investeeringuid töökohtade loomiseks.
Throughout the economic and financial crisis, the Union has made efforts to promote growth, in particular through initiatives set out in the Europe 2020 strategy which put in place an approach for smart, sustainable and inclusive growth, and through the European Semester for economic policy coordination.
Euroopa Ülemkogu märkis oma 18. detsembri 2014. aasta järeldustes, et „investeeringute suurendamine ja turutõrke käsitlemine Euroopas on suur poliitiline väljakutse” ja et „uus fookus investeeringutel, koos liikmesriikide pühendumusega intensiivistada struktuurireforme ja püüelda majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise suunas, loob aluse majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks Euroopas”.
The European Investment Bank (EIB) has also strengthened its role in instigating and promoting investment within the Union, partly by way of an increase in capital in January 2013.
Euroopa Ülemkogu kutsus üles „looma EIP grupis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eesmärgiga mobiliseerida ajavahemikus 2015–2017 uusi investeeringuid summas 315 miljardit eurot” ning kutsus EIP gruppi üles „alustama tegevustega enda rahalisi vahendeid kasutades alates 2015. aasta jaanuarist”.
Further action is required to ensure that the investment and macro-economic needs of the Union are addressed adequately, that the liquidity available on the market is used efficiently, and that the channelling of such liquidity towards the funding of viable investment projects is encouraged.
Euroopa Ülemkogu rõhutas samuti, et „Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on täienduseks ja lisaks käimasolevatele ELi programmidele ja EIP tavapärasele tegevusele”.
On 15 July 2014, the then President-elect of the Commission presented Political Guidelines for the next Commission to the European Parliament.
Komisjon esitas 13. jaanuaril 2015 teatise „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine”, milles täpsustatakse, kuidas ta kavatseb neid nõudeid kohaldada.
Those Political Guidelines called for the mobilisation of ‘up to EUR 300 billion in additional public and private investment in the real economy over the next three years’ to stimulate investment for the purpose of job creation.
Komisjon teatas 24. juunil 2015, et „piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, tuleks liikmesriikide ühekordseid sissemakseid – kas liikmesriigi poolt või valitsemissektorisse klassifitseeritavate või liikmesriigi nimel tegutsevate riigi tugipankade poolt – EFSIsse või investeerimiskava rakendamiseks loodud valdkondlikesse või mitut riiki hõlmavatesse investeerimisplatvormidesse käsitada põhimõtteliselt ühekordsete meetmetena nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 [4] artikli 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 [5] artikli 3 tähenduses”.
On 26 November 2014, the Commission issued a communication entitled ‘An Investment Plan for Europe’ (Investment Plan) which envisaged the creation of the EFSI, a transparent portal of investment projects at Union level (European Investment Project Portal) and an investment advisory hub (European Investment Advisory Hub) and placed emphasis on an agenda to remove obstacles to investment and complete the internal market.
EFSI peaks olema osa terviklikust strateegiast, mille eesmärk on lahendada avaliku ja erasektori investeeringute ebakindlusega seotud probleeme ja vähendada investeerimislünki liidus.
The European Council on 18 December 2014 concluded that ‘fostering investment and addressing market failure in Europe is a key policy challenge’ and that ‘[t]he new focus on investment, coupled with Member States' commitment to intensifying structural reforms and to pursuing growth-friendly fiscal consolidation, will provide the foundation for growth and jobs in Europe’.
Strateegia rajaneb kolmel alusel: mobiliseerida rahalised vahendid investeeringuteks, tagada investeeringute jõudmine reaalmajandusse ja parandada investeerimiskeskkonda liidus.
The European Council called for ‘setting up a European Fund for Strategic Investments (EFSI) in the EIB Group with the aim to mobilise 315 billion euro in new investments between 2015 and 2017’, and invited the EIB Group ‘to start activities by using its own funds as of January 2015’.
Strateegia peaks stimuleerima konkurentsivõimet ja majanduse elavnemist ning täiendama majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamist kogu liidus.
The European Council also underlined that ‘the EFSI will complement and be additional to ongoing EU programmes and traditional EIB activities’.
EFSIt tuleks pidada vahendiks, mis täiendab kõiki muid liidus investeerimislünkade vähendamiseks vajalikke meetmeid, ja uute investeeringute stiimuliks, kuna see toimib tagatisfondina.
On 13 January 2015, the Commission issued a communication entitled ‘Making the best use of the flexibility within the existing rules of the Stability and Growth Pact’ detailing how it will apply those rules.
Investeerimiskeskkonda tuleks liidus parandada, kõrvaldades investeerimiselt takistused, tagades, et ei esineks diskrimineerimist sõltuvalt sellest, kas tegemist on era- või avaliku sektori projektijuhtimisega, tugevdades siseturgu ja edendades regulatiivset prognoositavust.
On 24 June 2015, the Commission declared that ‘without prejudice to the prerogatives of the Council in the implementation of the Stability and Growth Pact (SGP), one-off contributions by Member States, either by a Member State or by national promotional banks classified in the general government sector or acting on behalf of a Member State, into the EFSI or thematic or multi-country investment platforms established for the implementation of the Investment Plan, should in principle qualify as one-off measures, within the meaning of Article 5 of Council Regulation (EC) No 1466/97 [4] and Article 3 of Council Regulation (EC) No 1467/97 [5]’.
Teatises „Komisjoni 2015. aasta tööprogramm – Uus algus” tegi komisjon avalduse, et „regulatiivse koormuse kergendamine, säilitades samal ajal sotsiaalse, tervise- ja keskkonnakaitse ning tarbijate valiku kõrge taseme”, on poliitiline prioriteet ning lubas „eeskirjad ümber teha eesmärgiga tagada nende soodne mõju töökohtade loomise ja majanduskasvu kava elluviimisele”.
The EFSI should be part of a comprehensive strategy designed to address uncertainty surrounding public and private investments and to reduce the investment gaps in the Union.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid selle ülesande viivitamata käsile võtma.
The strategy has three pillars: mobilising finance for investment, making investment reach the real economy and improving the investment environment in the Union.
Nii EFSI tegevus kui ka investeeringud kogu liidus tervikuna peaksid sellest täiendavast tööst kasu saama.
The strategy should boost competitiveness and economic recovery and should be complementary to the objective of economic, social and territorial cohesion across the Union.
EFSI eesmärk peaks olema aidata lahendada probleeme, mis on seotud selliste strateegiliste, muutusi loovate ja tootlike investeeringute rahastamise ja elluviimisega, millel on suur majanduslik, keskkonnaalane ja ühiskondlik lisaväärtus ning mis aitavad saavutada liidu poliitikaeesmärke, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1287/2013 [6], Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013 [7], Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 [8] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1316/2013 [9].
The EFSI should be seen as a complement to all other actions needed to reduce the investment gaps in the Union and – by acting as a guarantee fund – as a stimulus for new investments.
Selle eesmärk peaks olema liidu majanduse kohene hoogustamine ning rahastamisele juurdepääsu parandamine ja ettevõtjate ja teiste üksuste konkurentsivõime suurendamine, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, eesmärgiga vähendada töötuse taset ja ergutada majanduskasvu liidus.
The investment environment within the Union should be improved by removing barriers to investment, ensuring that there is no discrimination based on whether the management of projects is private or public, reinforcing the internal market, and enhancing regulatory predictability.
Seetõttu peaks EFSI toetama strateegilisi investeeringuid, nagu (kuid mitte ainult) ühist huvi pakkuvad projektid, mille eesmärk on kujundada välja siseturg transpordi, telekommunikatsiooni ja energiataristute sektorites, sealhulgas transpordi- ja energiaühenduste ja digitaristute valdkonnas; laiendada taastuvenergia kasutamist ning suurendada energia- ja ressursitõhusust; arendada ja ajakohastada energiasektorit kooskõlas energialiidu prioriteetidega (sh energiavarustuse kindlus) ning aidata kaasa nimetatud sektorite säästvale arengule ja kasutada ära nende sektorite vahelist võimalikku sünergiat.
In its communication entitled ‘Commission Work Programme 2015: A New Start’, the Commission announced that ‘lightening the regulatory load while keeping high levels of social, health and environmental protection and consumer choice’ was a political priority, and that it would ‘overhaul the rules to make sure they contribute to the jobs and growth agenda’.
Need investeeringud peaksid samuti hõlmama ühist huvi pakkuvaid linna- ja maapiirkondade arengu ja sotsiaalvaldkondade projekte ning keskkonna ja loodusvarade valdkonna projekte, samuti projekte, mis tugevdavad liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja edendavad ühiskondlikku kasu ning innovatsiooni, teadust ja tehnoloogiaarengut käsitlevate poliitikavaldkondade majandusliku ja tööstusliku potentsiaali paremat kasutamist, sealhulgas teadustaristut ning katse- ja tutvustusrajatisi, samuti inimkapitali, kultuuri ja tervist.
The Commission and the Member States should embark on that task without delay.
Turupõhised stiimulid ja EFSI pakutav täiendavus peaksid tagama selle, et EFSI keskendub ilma mingi eelneva sektoripõhise või piirkondliku jaotuseta ühiskondlikult ja majanduslikult elujõulistele projektidele, et eelkõige tegeleda suurte investeeringuvajaduste või turutõrgetega.
The work of the EFSI, and investments across the Union generally, should benefit from that accompanying work.
Samal ajal peaks EFSIst olema võimalik toetada keskkonnaalaselt mõistlikke projekte ning tuua kasu suure kasvupotentsiaaliga tööstusharudele ja tehnoloogiatele ning toetada üleminekut rohelisele, säästvale ja ressursitõhusale majandusele.
The purpose of the EFSI should be to help resolve the difficulties in financing and implementing strategic, transformative and productive investments with high economic, environmental and societal added value contributing to achieving Union policy objectives such as those set out in Regulation (EU) No 1287/2013 of the European Parliament and of the Council [6], Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [7], Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council [8] and Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council [9].
Liidu praeguste investeerimisraskuste ületamisega ja piirkondlike erinevuste vähendamisega peaks EFSI aitama tugevdada liidu konkurentsivõimet, teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali, majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning toetada stabiilsete ja õiglaselt tasustatud töökohtade loomisega energia- ja ressursitõhusat üleminekut, sh üleminekut taristute puhul jätkusuutlikule, taastuvenergial põhinevale ringmajandusele.
It should aim to provide an immediate boost to the Union economy and to improve access to financing and the competitiveness of enterprises and other entities, with a particular focus on small and medium-sized enterprises (SMEs) and small mid-cap companies, with the aim of reducing unemployment levels and boosting growth in the Union.
EFSI peaks keskenduma mis tahes suurusega projektidele, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, lühiajalist, keskpikka ja pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja konkurentsivõimet, eelkõige suurima täiendväärtusega projektide puhul, aidates nii kaasa liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisele vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklile 9 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 3.
The EFSI should therefore support strategic investments such as, but not limited to, projects of common interest which aim to complete the internal market in the transport, telecommunications and energy infrastructure sectors, including transport and energy interconnections, and digital infrastructure; to expand renewable energy and energy and resource efficiency; to develop and modernise the energy sector in accordance with the Energy Union priorities, including security of energy supply; and to contribute to the sustainable development of those sectors and exploit potential synergies between them.
Käesolevas määruses sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks peaks EFSI aitama kaasa ELi toimimise lepingu artiklites 170, 173 ja 179 ning artikli 194 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamisele.
Those investments should also include projects of common interest in the urban and rural development and social fields and in the environmental and natural resources fields; projects which strengthen the Union's scientific and technological base and foster benefits for society as well as better exploitation of the economic and industrial potential of policies of innovation, research and technological development, including research infrastructure, and pilot and demonstration facilities; and projects relating to human capital, culture and health.
EFSI peaks toetama teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna projekte.
Market-based incentives and the additionality provided by the EFSI should ensure that the EFSI targets socially and economically viable projects without any sectoral or regional pre-allocation, in particular to address high investment needs or market failures.
EFSI raames toetatavate investeeringutega tuleks aidata edendada olemasolevaid liidu programme ja poliitikavaldkondi ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” sihtide ja eesmärkide saavutamist.
At the same time, the EFSI should be able to support environmentally sound projects and benefit industries and technologies with high growth potential and contribute to the transformation into a green, sustainable and resource-efficient economy.
Need peaksid toetama 17. juuni 2010. aasta Euroopa Ülemkogu järelduste rakendamist.
By overcoming the Union's current investment difficulties and reducing regional disparities, the EFSI should seek to contribute to strengthening the Union's competitiveness, research and innovation potential, economic, social and territorial cohesion, and to supporting an energy- and resource-efficient transition, including as regards infrastructure transition, towards a sustainable, renewable-based circular economy, through the creation of stable and fairly remunerated jobs.
EFSI peaks toetama energiasektori arendamise projekte.
The EFSI should target projects of any size that promote quality job creation, short-, medium- and long-term sustainable growth and competitiveness, in particular where such projects have the highest incremental value, thereby contributing to achieving the Union's policy objectives in accordance with Article 9 of the Treaty on European Union (TEU) and Article 3 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Oma teatises „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia” rõhutas komisjon energiatõhususe kui omaette energiaallika tähtsust ning märkis selgelt, et EFSI „võimaldab hoonete renoveerimisse tehtud suuri investeeringuid võimendada”.
For the purpose of reaching the general objectives set out in this Regulation, the EFSI should contribute to achieving the objectives set out in Articles 170, 173 and 179 TFEU and Article 194(1) TFEU.
EFSI peaks toetama projekte vastavalt liidu sihteesmärkidele energeetika, kliima ja tõhususe valdkonnas, mis sätestati strateegias „Euroopa 2020” ning kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030 ja mille eesmärk on saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid.
The EFSI should support projects in the field of research, development and innovation.
EFSI peaks toetama transporditaristute, transpordiseadmete ja innovatiivsete transporditehnoloogiate arendamise projekte.
The investments supported under the EFSI should contribute to achieving existing Union programmes and policies and the targets and objectives of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth.
EFSI toetus transporditaristule peaks aitama saavutada määruste (EL) nr 1315/2013 ja (EL) nr 1316/2013 eesmärke, luues uue või pakkudes puuduoleva taristu, aga ka kaasajastades ja taastades olemasolevaid rajatisi, võimaldades selles valdkonnas teadusuuringute ja uuendustegevuse rahastamist.
The EFSI should support projects for the development of the energy sector.
EFSI peaks pakkuma rahalist toetust kuni 3000 töötajaga üksustele, keskendudes eelkõige VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele.
In its communication entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’, the Commission emphasised the importance of energy efficiency as an energy source in its own right and stated clearly that the EFSI ‘provides an opportunity to leverage major investments in renovating buildings’.
Paremast juurdepääsust rahastamisele peaksid saama kasu eelkõige VKEd, sealhulgas idufirmade ja akadeemiliste võrsefirmade loomiseks, sotsiaalmajandusettevõtted ja mittetulundusühendused.
Investments in energy efficiency are acknowledged to create up to two million jobs by 2020 and possibly another two million jobs by 2030.
EFSI peaks toetama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arendamise ja kasutuselevõtmise projekte, sealhulgas ühist huvi pakkuvaid projekte, mille eesmärk on kujundada välja telekommunikatsiooni ja digitaristu siseturg.
In order to ensure that the EFSI fulfils its purpose of leveraging private investments, delivering jobs, fostering resilient economic developments, and reducing macro-economic imbalances, a special focus on energy efficiency is needed.
EFSI peaks toetama keskkonna- ja ressursitõhususe valdkonna projekte, sealhulgas loodusvarade valdkonnas.
The EFSI should support projects in accordance with the Union's energy, climate and efficiency targets laid down in the Europe 2020 strategy and in the 2030 Framework for climate and energy policies and which aim to meet the objectives of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth.
EFSI peaks toetama inimkapitali, kultuuri ja tervise valdkonna projekte, sealhulgas hariduse, koolituse, IKT-oskuste ja digitaalse kirjaoskuse arendamise valdkonna projekte ning kultuuri- ja loomemajanduse, turismi- ja sotsiaalvaldkonna projekte.
The EFSI should support projects for the development of transport infrastructures, and equipment and innovative technologies for transport.
Nendesse valdkondadesse investeerimine peaks toimuma tervikliku lähenemisviisi alusel, austades kõigil juhtudel asjakohaselt hariduse ja kultuuri olemuslikku väärtust.
EFSI support to transport infrastructure should contribute to the objectives of Regulations (EU) No 1315/2013 and (EU) No 1316/2013 by creating new or providing for missing infrastructure and also by modernising and rehabilitating existing facilities while allowing the financing of research and innovation operations in that sector.
Paljud VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kogu liidus vajavad abi turupõhise rahastamise ligitõmbamisel, eelkõige suurema riskiga investeeringute puhul.
Particular attention should be paid to synergy projects strengthening the connections between transport, telecommunications and energy sectors and also to smart and sustainable urban transport projects.
EFSI peaks aitama kõnealustel üksustel lahendada probleeme, mis on seotud kapitalipuuduse ning turutõrgete ja finantsvaldkonna killustatusega, mis põhjustavad liidus ebavõrdseid konkurentsitingimusi, ning võimaldab seega EIP-l ja Euroopa Investeerimisfondil (edaspidi „EIF”) ning liikmesriikide tugipankadel või finantseerimisasutustel, investeerimisplatvormidel või -fondidel teha otseseid ja kaudseid kapitalisüste, samuti anda tagatisi kõrgekvaliteedilistele laenude väärtpaberistamistele ning muudele toodetele, mille puhul järgitakse EFSI eesmärke.
The EFSI should provide financial support to entities having up to 3000 employees, with a particular focus on SMEs and small mid-cap companies.
EFSI tuleb luua EIP raames.
The increased access to financing should be of particular benefit to SMEs, including for the creation of start-ups and academic spin-offs, social economy enterprises and non-profit organisations.
EFSI tegevus VKEde, väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute ning muude üksuste rahastamisel peab toimuma peamiselt EIFi kaudu.
The EFSI should support projects for the development and deployment of information and communication technologies (ICT), including projects of common interest which aim to complete the internal market in the field of telecommunications and digital infrastructure.
EFSI peaks toetama erinevaid finantstooteid, sealhulgas omakapitali, võlga ja tagatisi, et paremini vastata konkreetse projekti vajadustele.
The EFSI should support projects in the fields of environment and resource efficiency, including in the natural resources fields.
Selline lai tootevalik peaks võimaldama EFSI-l kohaneda turu vajadustega, edendades ühtlasi erainvesteeringuid projektidesse.