natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letter of 13 July 2010 the Commission forwarded this complaint to Germany and requested information.
13. juuli 2010. aasta kirjaga edastas komisjon selle kaebuse Saksamaale ja taotles teavet.
Germany replied by letter of 14 October 2010.
14. oktoobri 2010. aasta kirjaga esitas Saksamaa oma selgitused.
On 14 December 2010 the Commission received a complaint from the District of Paderborn (‘Kreis Paderborn’).
14. detsembril 2010 sai komisjon kaebuse Paderborni kreisilt (Kreis Paderborn).
This complaint was registered under the State aid case number SA.32091.
Kaebus registreeriti riigiabi juhtumina SA.32091.
The German authorities submitted their comments on 1 February 2012.
Saksamaa esitas menetluse algatamise 2012. aasta otsuse kohta oma märkused 23. aprillil 2012.
Germany replied on 12 April 2012 and 24 April 2012 respectively.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.
(12) By letter dated 21 March 2012, the Commission informed Germany of its decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty (‘2012 opening decision’).
Komisjonile esitasid märkusi seitse huvitatud isikut.
Germany transmitted its comments on the 2012 opening decision on 23 April 2012.
Komisjon edastas need 6. märtsil 2013 Saksamaale, kellele anti võimalus vastata.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [4].
Saksamaa esitas oma märkused 8. aprilli 2013. aasta kirjaga.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures in question within one month of the publication date.
JUHTUMITE SA.22030, SA.29404 JA SA.32091 (NERES JA NEO) ÜHINE MENETLUS
The Commission received comments from 7 interested parties.
22. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad 2014. aasta lennundussuuniste [5] vastuvõtmisest ning asjaolust, et neid suuniseid kohaldatakse siinsele juhtumile alates nende Euroopa Liidu Teatajas avaldamise hetkest, ning palus Saksamaal esitada oma märkused.
It forwarded them to Germany on 6 March 2013, which was given the opportunity to react.
2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas 4. aprillil 2014 [6].
JOINT PROCEDURE CONCERNING SA.22030, SA.29404 AND SA.32091 (NERES AND NEO)
15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama märkusi 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta 20 tööpäeva jooksul alates teate avaldamise päevast [9].
The Commission requested further information on 10 December 2013.
Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut.
Germany replied by letters dated 9 January 2014 and 17 February 2014.
Komisjon edastas need märkused 28. mail 2014 Saksamaale, kellele anti võimalus vastata.
By letter dated 22 February 2014 the Commission informed Germany of the adoption of the 2014 Aviation Guidelines [5] and of the fact that these guidelines would become applicable to the case at hand from the moment of their publication in the Official Journal of the European Union, and invited Germany to submit its comments.
Saksamaa esitas oma märkused 13. juuni 2014. aasta kirjaga.
The 2014 Aviation Guidelines were published in the Official Journal of the European Union on 4 April 2014 [6].
Seoses pakilise vajadusega otsus vastu võtta ja sellest teatada nõustus Saksamaa 17. juuni 2014. aasta kirjaga otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.
They replaced the 2005 Aviation Guidelines [7] [8].
MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
On 15 April 2014 a notice was published in the Official Journal of the European Union inviting Member States and interested parties to submit comments on the application of the 2014 Aviation Guidelines in this case within 20 working days from the date of publication of that notice [9].
UURIMISE TAUST
The Commission received comments from six interested parties.
ÜLDINE TEAVE LENNUJAAMA KOHTA
It forwarded them to Germany on 28 May 2014, which was given the opportunity to react.
Dortmundi lennujaam asub umbes 14 km kaugusel Dortmundi linnast Põhja-Rein-Vestfaalis, mille elanike arv on umbkaudu 17,6 miljonit.
Germany submitted its comments by letter dated 13 June 2014.
Lennujaam teenindab 5,2 miljoni elanikuga Ruhri piirkonda, eelkõige Dortmundi linna.
By letter dated 17 June 2014, due to the urgent need to adopt and notify a Decision, Germany agreed that this decision would be adopted in English.
Tabelis 1 antakse ülevaade Dortmundi lennujaama lähistel asuvatest regulaarsete lennuliinidega lennujaamadest.
DETAILED DESCRIPTION OF THE MEASURES
Tabel 1
BACKGROUND TO THE INVESTIGATIONS
Dortmundi lennujaama lähistel asuvate lennujaamade ülevaade
GENERAL INFORMATION ABOUT THE AIRPORT
Lennujaam
Dortmund airport is located around 14 km from the City of Dortmund in North Rhine-Westphalia, with a population of approximately 17,6 million inhabitants.
Vahemaa
It serves the Ruhr area with 5,2 million inhabitants, in particular the city of Dortmund.
Autosõidu aeg
Table 1 gives an overview of airports with regular scheduled connections located in the proximity of Dortmund airport.
Sõiduaeg rongiga
Table 1
Dortmundi lennujaam
Overview of airports located in the proximity of Dortmund airport
Paderborni/Lippstadti lennujaam
Airport
1 t 44 min
Distance
Düsseldorfi lennujaam
Travel time by car
2 t 15 min
Paderborn/Lippstadt airport
Kölni–Bonni lennujaam
74,1 km
1 t 03 min
Düsseldorf airport
1 t 30 min
76,8 km
2 t 57 min
Münster/Osnabrück airport
2 t 56 min
77,9 km
Dortmundi lennujaama 100 % omanik ja käitaja on FD [10].
51 min
AJALOOLINE TAUST JA LIIKLUSE ARENG
1 h 27 min
Juba 1969. aastal võttis Dortmundi linnavolikogu vastu Dortmundi lennujaama üldise arengukava [11].
Cologne-Bonn airport
Sellega seoses tegeleti mitme taristuarendusprogrammiga (nagu näiteks uue lennuraja ehitus 1983. aastal ja selle juurdeehitus 1987. aastal).
1 h 03 min
1992/93. aastal, kui Saksamaal leidsid aset struktuurilised ja poliitilised muutused (nagu Reini-Ruhrimaa piirkonna deindustrialiseerimine, Saksamaa taasühendamine ning piiride avamine Kesk- ja Ida-Euroopas), tellis FD reisijate arvu kasvupotentsiaali uuringuid [12].
2 h 23 min
Uuringud näitasid, et 90 % reisijatest kasutas Dortmundi lennujaama äri-, mitte erareisideks.
Niederrhein-Weeze airport
Tellimuslennud turismisihtkohtadesse on mänginud väikest rolli.
1 h 30 min
Prognooside kohaselt eeldati lennujaama reisijateveo mahu kasvu 196000 inimeselt 1991. aastal kuni vähemalt 664000 – 731000 reisijani 2000. ning 1,1 miljoni reisijani 2010. aastal.
2 h 57 min
Selle tõttu otsustasid FD avalik-õiguslikud aktsionärid olemasolevat taristut 1993. aastal ajakohastada ja laiendada.
Kassel-Calden airport
Selle tulemusena valmis 2000. aastal Dortmundi lennujaama uus terminal ja lennuraja 2000 meetrine juurdeehitus.
1 h 23 min
Sestsaadik on Dortmundi lennujaama läbilaskevõime umbes 2,5 miljonit reisijat aastas.
2 h 56 min
Aastatel 2001–2003 kasutati lennujaama maksimaalsest läbilaskevõimest vaid ligikaudu 30 %.
Dortmund airport is owned and operated by FD, which is 100 % publicly owned [10].
Pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakut kaotas lennujaam hulga ärireisijaid.
HISTORICAL CONTEXT AND TRAFFIC DEVELOPMENT
Lufthansa ja Eurowings vähendasid märgatavalt oma lendude sagedust ja pakutavaid lennuliine.
Already in 1969 the City Council of Dortmund decided on the General Development Plan for Dortmund airport [11].
Neid kaht lennuettevõtjat asendas ajutiselt Air Berlin, kuid 2003. aastal otsustas ta viia oma tegevuse põhiosas Düsseldorfi lennujaama.
Against this background, several infrastructure development programmes (such as the construction of a new runway in 1983, and its extension in 1987) took place.
Tabelis 2 kajastatakse Dortmundi lennujaama reisijate ja lendude arvu muutumist ajavahemikul 1999–2013.
In 1992/1993, in the context of the structural and political changes in Germany (such as deindustrialisation of the Rhein-Ruhr area, reunification of Germany and opening of the borders in central and eastern Europe), FD commissioned surveys on the passenger growth potential in the region [12].
Tabel 2
These surveys showed that 90 % of passengers used Dortmund airport for business trips as opposed to private travel.
Reisijateveo areng Dortmundi lennujaamas aastatel 1999–2013
Charter flights to tourist destinations have played a minor role.
Aasta
The forecasts expected an increase in the airport's passenger traffic from 196000 in 1991 to at least 664000 to 731000 in 2000 and 1,1 million passengers per annum in 2010.
Reisijatevoog
Against this background, in 1993 the public shareholders of FD decided to upgrade and extend the existing infrastructure.
2003. aastal töötas Dortmundi lennujaamas 1338 inimest, neist 274 otseselt lennujaama käitaja alluvuses, 614 lennujaamast lendavate lennuettevõtjate juures, 365 lennujaamas tegutsevates ettevõtetes ning ülejäänud 85 avaliku sektori asutustes (nagu politsei, toll ja tuletõrje).
As a consequence, in 2000 the new terminal of Dortmund airport and the extension of the runway to 2000 m were completed.
Kasutamistaseme suurendamiseks otsustasid FD aktsionärid 2004. aastal strateegiat muuta ja meelitada kohale odavlennuettevõtjaid, kes korraldasid lende turismisihtkohtadesse, Kesk- ja Ida-Euroopasse.
Since then Dortmund airport had the capacity to handle approximately 2,5 million passengers per year.
1. juulil 2004 võeti kasutusele odavamate lennujaamatasude kava („uute ja olemasolevate liinide laiendamise kava“) nimetusega NERES.
Only around 30 % of the maximum capacity of the airport was used from 2001 to 2003.
1. juulil 2009 kehtestati uus lennujaamatasude kava nimetusega NEO („Neue Entgeldordnung“,„NEO“).
After the terrorist attacks of 11 September 2001, the airport lost many business passengers.
Komisjon uuris nelja järgmist meedet: riigi 100 % tagatis FD-le antavatele laenudele, kasumi ja kahjumi ülekandmise leping FD ja kommunaalettevõtte DSW21 vahel ning kaks teatavate lennuettevõtjate lennujaamatasude vähendamisega seotud meedet, NERES ja NEO.
Lufthansa and Eurowings significantly decreased the number of their frequencies and offered routes.
MEEDE 1: RIIGI 100 % TAGATIS FD-LE
Air Berlin temporarily replaced these two airlines, but in 2003 it decided to concentrate its activities on Düsseldorf airport.
Dortmundi lennujaama taristuarendusprogramme rahastas otse FD riigi 100 % tagatisega laenude kaudu, mis anti aastatel 1987–2000.
Table 2 indicates the development of Dortmund airport in terms of passenger numbers from 1999 to 2013.
MEEDE 2: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 1991.
Table 2
AASTA LEPING
Passenger development at Dortmund airport 1999-2013
20. detsembril 1991 otsustasid FD (Dortmundi linna ja DSW21) aktsionärid sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu (edaspidi „1991. aasta leping“) lennujaama ja DSW21 [13] vahel.
Year
Selle lepingu alusel tasub DSW21 kõik FD kulud.
Passenger traffic flow
Leping jõustus 1. jaanuaril 1992.
In 2003, 1338 people worked at Dortmund airport: 274 of them directly for the airport operator, 614 for airlines operating from the airport, 365 for enterprises active at the airport and the remaining 85 for public authorities (such as police, customs and fire brigade).
1991. aasta leping sisaldab järgmisi sätteid:
In 2004, in order to increase the degree of utilisation, the shareholders of FD decided for a strategy change and to attract low-cost airlines providing connections to tourist destinations, central and eastern Europe.
FD lisatakse DSW21 maksuüksusesse (paragrahv 2),
On 1 July 2004 a scheme of lower airport charges (‘New and Existing Routes Expansion Scheme’) called NERES was introduced.
DSW21 katab kogu aastakahjumi (paragrahvi 3 lõige 3).
On 1 July 2009 a new schedule of airport charges called NEO (‘Neue Entgeldordnung’, ‘NEO’), was put into place.
Lepingu minimaalseks kehtivusajaks kehtestati viis aastat.
The Commission investigated the following four measures: a 100 % State guarantee for loans to FD, a profit and loss transfer agreement between FD and the public utility company DSW21, and two measures concerning the lowering of airport charges for certain airlines, NERES and NEO.
Seejärel pikenes see automaatselt ühe aasta võrra (paragrahvi 4 lõige 3).
MEASURE 1: THE 100 % STATE GUARANTEES IN FAVOUR OF FD
Saksamaa sõnul on kahjumi tasumine sätestatud seetõttu määramata ajaks, sest iga-aastane automaatne pikendamine valiti maksude tõttu.
The infrastructure development programmes at Dortmund airport were financed directly by FD through loans collateralised by 100 % State guarantees issued in 1987 until 2000.
Maksuseaduste täitmiseks vormistati 1999. aastal lepingu lisa.
MEASURE 2: THE 1991 PROFIT AND LOSS TRANSFER AGREEMENT
1991. aasta lepingut muudeti 12. detsembril 2008 ning see jõustus tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008, et tagada kahjumi tasumise eelarvetõhusus.
On 20 December 1991 the shareholders of FD (city of Dortmund and DSW21) decided to conclude a profit and loss transfer agreement (hereinafter: ‘1991 PLTA’) between the airport and DSW21 [13].
Seepärast lisati seoses kahjumi katmisega viide kehtivale äriseadustikule (Aktiengesetz – äriseadustik) ja õiguskindluse tagamiseks lisati (vastavalt algversioonile) viieaastane minimaalne kehtivusperiood koos iga-aastase automaatse pikendamisega.
Under this agreement DSW21 covers all losses of FD.
Järgmistes tabelites (tabelid 3, 4 ja 5) on esitatud 1991. aasta lepingu alusel rahastatavad investeeringud ja tegevuskulud, samuti avalike ülesannete täitmise kulud.
The agreement entered into effect on 1 January 1992.
Tabel 3
The 1991 PLTA includes the following provisions:
Pärast Aéroports de Paris' kohtuotsust vastu võetud ja 1991. aasta lepingu alusel rahastatavad investeeringud
the incorporation of FD into the DSW21 tax group (Section 2);
Aasta
coverage of the total amount of annual losses of FD by DSW21 (Section 3(3));
Investeeringud, sealhulgas aktiveerimisjärgsed
the duration of the agreement was set at a minimum of five years.
Otsus
Thereafter it was automatically renewed for an additional year (Section 4(3)).
Makse
According to Germany, the coverage of losses is therefore indefinite, because the annual automatic renewal was chosen for tax reasons.
Koguamortisatsioon seisuga 31.12.2013
In order to comply with tax legislation an addendum was adopted in 1999.
Rahastati kahjumi ülekandmise kaudu
The 1991 PLTA was amended on 12 December 2008, with retroactive effect from 1 January 2008, in order to guarantee the fiscal effectiveness of the coverage of losses.
Läänepoolse taristu arendamine
For this reason, a reference to the version of the AktG (Aktiengesetz — Companies Act) currently in force regarding the coverage of losses was inserted and (in accordance with the original version) a minimum duration period of five years with automatic annual renewal was specified for reasons of legal certainty.
Hüvitus- ja asendusmeetmed
The following tables (Table 3, Table 4 and Table 5) show the investment and operating costs financed by the 1991 PLTA as well as the costs of public policy remit activities.
Maa sundvõõrandamine
Table 3
Skidata süsteem, tasuline parkimine (läänepoolne)
Investment decided after the Aéroports de Paris judgment and financed by the PLTA
Summa
Jahr
Läänepoolse 6. parkimisplatsi väljaehitamine, Pr 45
Investition inkl Nachaktivierungen
Läänepoolne laiendus, ehitusjärk C
Entschieden
F – pagasilindi kohandamine
Betrag
G – idapoolne parkimisplats – P3
Abschreibungen zum 31.12.2013
Kuivendussüsteem, G-P3
Betrag finanziert durch Verlustübernahme
G – juurdepääsuteed/ringristmik
Erschließung Infrastruktur West
G – P3 ehitusjärk 2
Ausgleichs- u Ersatzmaßnahmen
G – P3 valgustussüsteem
Enteignung von Land
G – P3 müratõke
Skidatasystem geb pflicht Parken West
Skidata, parkimissüsteemi P3 laiendus
Summe:
kolm ootesaali P3
Ausbau Parkplatz West 6, Pr 45
B – kesk- ja lääneosa ümberehitus
Erweiterung West, Bauteil C
Tabel 4
F — Gepäckförderanlage Umrüstung
1991. aasta lepingu alusel rahastatavad tegevuskulud, sealhulgas avalike ülesannete täitmine
G Parkplatz Ost — P3
Lennundussuuniste kohased tegevuskulud (suuniste punkt 25 22)
Entwässerungsanlagen, G-P3
Tegevustulud
G — Erschließungsstr/Kreisverkehr
Tegevustulemus
G — P3 2 Bauabschnitt
Materjalikulud
G-P3 Beleuchtungsanlagen
Muud tegevuskulud
G-P3 Lärmschutzwall
Muud maksud
Skidata, Erweiterung Parksystem P3
avaliku sektori ülesanded vastavalt tabelile 3
3 Wartehäuser P3
Summa
B — Umbau Mitte-West
Jaan–märts
Table 4
Tabel 5
Operating costs including public policy remit financed by the 1991 PLTA
1991. aasta lepingu alusel rahastatavad avalike ülesannete täitmise kulud
Operative Betriebskosten nach Rn 25 22) der LL
Avaliku sektori ülesanne
Operatives Ergebnis
Kahjumi ülekandmise kaudu rahastatud tegevuskulud
Materialaufwand
Lennujulgestus/ilmateenistus
Personal
Tuletõrje/kiirabi
sonstige betr.
Kaitsemeetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 kohaselt
Aufwendungen
Oma viimastes märkustes selgitas Saksamaa, et ta loeb avalike ülesannete täitmise kuludeks järgmisi 1991. aasta lepingu alusel rahastatava tegevusega seotud kulusid:
sonstige Steuern
lennujuhtimine, lähilennujuhtimisüksus ja tehnikaseadmed, näiteks maandusmissüsteemid,
hoheitliche Aufgaben nach Tabelle 3
meteoroloogiateenused,
Summe
tuletõrje- ja päästeüksus,
Jan-Mar
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 300/2008 [15] ja lennuohutusseaduse [16] paragrahvis 8 käsitletud ohutusmeetmed.
Table 5
Peale selle esitas Saksamaa avalike ülesannete täitmisega seotud kulud, mille tasub Põhja-Rein-Vestfaali liidumaa:
Costs of public policy remit financed by the 1991 PLTA
reisijate julgeolek ja pagasikontroll vastavalt lennuohutusseaduse paragrahvile 5,
Hoheitliche Aufgabe
politsei (ruumide kulud),
Investitionen inkl.
tolli- ja piirikontroll (ruumide kulud).
Nachaktivierungen
MEEDE 3: LENNUJAAMATASUDE KAVA NERES
Betriebskosten finanziert durch Verlustübernahme
Tulu suurendamiseks (lennujaamatasudest ja muust kui lennundustegevusest) ning taristu kasutamise optimeerimiseks võttis FD 1. juulil 2004 kasutusele kava NERES.
Flugsicherung/Wetterdienst
Taotlus pidi lennujaamani jõudma vahemikus 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2009 ning see tuli esitada kolm kuud enne uue lennuliini avamist.
Brandbekämpfung/Rettungsdienst
Lennuliinide puhul, mis olid 1. juulil 2004 juba olemas, kohaldati allahindlust vaid kõikide järgnevate reisijate suhtes.
Eigensicherung EU-VO 300/2008
Lennuettevõtjat ei toetatud NERESest, kui ta avas uue lennuliini asendamaks olemasolevat, mida oli meetme kaudu juba toetatud.
In its last submission Germany explained that it considered as public policy remit the costs for the following activities covered by the 1991 PLTA:
Toetuse heakskiitu piiras vaid Dortmundi lennujaama läbilaskevõime.
air traffic control, control tower and technical equipment such as landing systems;
Kui lennuettevõtja vastas kava tingimustele, maksti NERESest turundustoetust reisija kohta ja tehti allahindlust lennujaama ühtsest kasutustasust lennuki kohta olenevalt lennuettevõtja reisijateveo kogumahust aastas.
meteorological services;
Tasumäärade kohaselt määrati lennujaamatasud põhimõtteliselt kõigi lendude arvu ja mitte reisijate arvu põhjal.
fire and rescue brigade;
Siia kuulusid järgmised tasud: maandusmistasu, parkimistasu, taristuga seotud teenustasud (lennule registreerimise tasu, pagasikäitlus ja lennukite parkimistasud) ning maapealse teeninduse tasud (reisijate lennule registreerimine, pagasi tagastamine, peale- ja tühjaks laadimine ning maapealne teenindus).
security covered by Regulation (EC) No 300/2008 of the European Parliament and of the Council [15] and §8 Luftsicherheitsgesetz [16].
Kava kohaldati samal ajal koos FD tasumääradega, mis kehtisid alates 1. novembrist 2000 („2000. aasta tasumäärad“) vastavalt Põhja-Rein-Vestfaali transpordiministeeriumi heakskiidule.
Further, Germany provided the costs related to activities falling within the public policy remit, which are covered by the Land North Rhine-Westphalia:
Maks hõlmas tasusid kõikide lennujaamateenuste eest, välja arvatud lennujulgestustasu.
police (costs of provision of premises);
Istekohtade arvu põhjal eristati viit järgmist kategooriat, nagu on näidatud tabelites 6 ja 7:
customs and border control (costs of provision of premises).
Tabel 6
MEASURE 3: THE NERES SCHEDULE OF AIRPORT CHARGES
Viis istekohtade kategooriat
To increase its revenues (from airport charges and non-aeronautical activities) and to optimise the use of its infrastructure, FD introduced NERES on 1 July 2004.
kategooria
It t remained applicable until 30 June 2009.
Vähemalt 140 istekohta
Airlines could apply for the lower airport charges for each new connection and for all existing connections.
kategooria
The application had to be received by the airport between 1 July 2004 and 30 June 2009 and had to be submitted 3 months in advance of the opening of a new connection.
Vähemalt 100 istekohta
For connections already existing on 1 July 2004, the discount applied only to all subsequent passengers.
kategooria
The approval of support was limited only by the capacity of Dortmund airport.
kategooria
If an airline met the scheme criteria, NERES granted a marketing contribution per passenger and a discount on the uniform airport-use charge per plane, depending on the total yearly passenger traffic flow of the airline.
Vähemalt 40 istekohta
According to the schedule of charges, airport charges were set in principle on the basis of all aircraft movements and not on the number of passengers.
kategooria
They included the following items: landing charge, parking charge, infrastructure service charges (check-in, baggage handling and aircraft parking charges) and ground handling service charges (passenger check-in, baggage reclaim, loading and unloading and ground handling).
Alla 40 istekohta
The scheme was applied simultaneously with FD's schedule of charges at the time, which had been in force since 1 November 2000 (the ‘2000 scheme’), in accordance with the approval by the North Rhine-Westphalia Ministry of Transport.
Tabel 7
For connections benefiting from NERES, the NERES scheme replaced the 2000 scheme.
Lennujaama ühtne kasutustasu vastavalt kategooriale
Instead of the different charges set out in the 2000 scheme, the airlines concerned paid a uniform airport-use charge per passenger.
1. juuli 2004 – 30. juuni 2005
This charge then included the charges for all airport services, with the exception of the flight security charge.
5,00 eurot
The level of the uniform airport-use charge depended on the number of seats of the individual aircraft.
kategooria
The following five categories were distinguished, based on the number of seats, as set out in Tables 6 and 7:
8,00 eurot
Table 6
kategooria
The five seating categories
11,00 eurot
Minimum 140 seats
20,00 eurot
Minimum 100 seats
25,00 eurot
Minimum 70 seats
1. juuli 2005 – 3. juuni 2006
Category 4
6,75 eurot
Minimum 40 seats
9,00 eurot
Category 5
11,75 eurot
Less than 40 seats
1. juuli 2006 – 30. juuni 2007
Table 7
1. juuli 2007 – 30. juuni 2008
Uniform airport-use charge by category
7,50 eurot
1 July 2004-30 June 2005
9,75 eurot
EUR 5,00
12,25 eurot
category 1
1. juuli 2008 – 30. juuni 2009
EUR 8,00
Peale lennujaama ühtse kasutustasu allahindluste maksis lennujaam uue lennuliini avamisel ka turundustoetust reisija kohta.
category 2
Toetus olenes uue lennuliini lendude sagedusest ja lennuliinil kasutatavast istekohtade arvust.
EUR 11,00
Tabel 8
category 3
Turundustoetus
EUR 20,00
Uute abi saanud lendude sagedus
category 4
Turundustoetus reisija kohta iga lennu puhul
EUR 25,00
kolm vähemalt 100000 istekohaga lennuliini aastas
category 5
0,30 eurot
1 July 2005-3 June 2006
neli vähemalt 175000 istekohaga lennuliini aastas
EUR 6,75
0,50 eurot
EUR 9,00
viis vähemalt 225000 istekohaga lennuliini aastas
EUR 11,75
1,00 eurot
1 July 2006-30 June 2007
1. juulist 2005 hakati pakkuma täiendavat allahindlust olenevalt lahkuvate reisijate koguarvust lennuettevõtja kohta aastas.
1 July 2007-30 June 2008
Allahindlust anti lisaks lennujaama ühtsele kasutustasule, mida lennuettevõtjad pidid maksma.
EUR 7,50
Võttes arvesse ka turundustoetuse kaudu pakutavat allahindlust, eeldati aga, et kasutajatasud ei ole alla 5 euro.
EUR 9,75
Tabel 9
EUR 12,25
Allahindlus lahkuvate reisijate koguarvu kohta
1 July 2008-30 June 2009
Lahkuvate reisijate koguarv aastas