natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ensuring that the Union progresses to a state of smart, sustainable and inclusive growth and job creation is the key challenge faced today.
Praegu on peamine ülesanne soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning töökohtade loomist.
This requires coordinated, ambitious and effective policy action at both Union and national levels, in accordance with the TFEU and Union economic governance.
Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tõhusaid poliitilisi meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega ja liidu majandusjuhtimisega.
Combining supply- and demand-side measures, that policy action should encompass a boost to investment, a renewed commitment to structural reforms and the exercise of fiscal responsibility, while taking into account their employment and social impact.
Need pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid muu hulgas elavdama investeeringuid, kinnitama struktuurireformide elluviimise kohustust ja täitma eelarvepoliitilisi kohustusi, võttes samal ajal arvesse tööhõivealast ja sotsiaalset mõju.
In this respect, the scoreboard of key employment and social indicators within the 2015 Joint Employment Report by the Council and the Commission is a particularly useful tool that contributes to the detection of key employment and social problems and divergences in a timely way and identifies areas in which a policy response is most needed.
Nõukogu ja komisjoni vastu võetud 2015. aasta ühise tööhõivearuande peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabel on sellega seoses iseäranis kasulik vahend, mis aitab õigel ajal tuvastada peamisi tööhõive- ja sotsiaalprobleeme ja lahknevusi ning teha kindlaks valdkonnad, kus poliitilist sekkumist on kõige enam vaja.
Reforms to the labour market, including the national wage-setting mechanisms, should follow national practices of social dialogue and allow the necessary policy space for a broad consideration of socioeconomic issues.
Tööturureformid, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformid peaksid järgima riigi sotsiaaldialoogi pidamise tavasid ja võimaldama vajalikku poliitilist mänguruumi sotsiaal-majanduslike küsimuste põhjalikuks käsitlemiseks.
Member States and the Union should also address the social impact of the crisis and aim to build a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, and can actively participate in society and the economy.
Liikmesriigid ja liit peaksid käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskondlikus elus ja majanduses aktiivselt osaleda.
Access and opportunities for all should be ensured and poverty and social exclusion reduced, in particular by ensuring an effective functioning of labour markets and social protection systems and removing barriers to labour-market participation.
Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused ning vähendada tuleks vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemid ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused.
Member States should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi elanike ja piirkondadeni.
Action in line with the Europe 2020 integrated guidelines is an important contribution to reaching the goals of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth (‘Europe 2020 strategy’).
Strateegia „Euroopa 2020” koondsuunistega kooskõlas olevate meetmete võtmine on oluline aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (edaspidi „strateegia” Euroopa 2020„”) eesmärkide saavutamiseks.
The Europe 2020 strategy should be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement in order to achieve the positive spillover effects of coordinated structural reforms, an appropriate overall economic policy mix and a more consistent contribution from European policies to the objectives of the Europe 2020 strategy.
Strateegia „Euroopa 2020” peaks tuginema Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne ülekanduv mõju, et üldine majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse.
While the Europe 2020 integrated guidelines are addressed to Member States and the Union, they should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely involving parliaments, as well as social partners and representatives of civil society.
Olgugi et strateegia „Euroopa 2020” koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.
The Europe 2020 integrated guidelines give guidance to the Member States on implementing reforms, reflecting interdependence between the Member States.
Strateegia „Euroopa 2020” koondsuunistes antakse liikmesriikidele nõu reformide elluviimiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust liikmesriikide vahel.
Those integrated guidelines are in line with the Stability and Growth Pact and with existing European legislation.
Need koondsuunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ja kehtivate Euroopa õigusaktidega.
Those integrated guidelines should form the basis for country-specific recommendations that the Council may address to the Member States.
Need koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor how the relevant policies are implemented in the light of the employment guidelines, in line with their respective Treaty-based mandates.
Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima, kas tööhõivepoliitika suuniseid võetakse arvesse nende vastutusvaldkonna poliitika elluviimisel.
These committees and other Council preparatory instances involved in the coordination of economic and social policies should work together closely,
Nimetatud komiteed ning teised majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad nõukogu ettevalmistavad organid peaksid tegema omavahel tihedat koostööd,
The guidelines for the employment policies of the Member States, as set out in the Annex, are hereby adopted.
Võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud lisas.
These guidelines shall form part of the Europe 2020 integrated guidelines.
Suunised on osa strateegia „Euroopa 2020” koondsuunistest.
The guidelines set out in the Annex shall be taken into account by the Member States in their employment policies and reform programmes, which shall be reported in line with Article 148(3) TFEU.
Lisas esitatud suuniseid peavad liikmesriigid arvesse võtma oma tööhõivepoliitikas ja reformikavades, millest antakse aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikele 3.
Opinion of 8 July 2015 (Not yet published in the Official Journal).
8. juuli 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 27 May 2015 (Not yet published in the Official Journal).
27. mai 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 4 June 2015 (Not yet published in the Official Journal).
4. juuni 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Council Recommendation (EU) 2015/1184 of 14 July 2015 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the European Union (OJ L 192, 18.7.2015, p. 27).
Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).
Council Decision 2010/707/EU of 21 October 2010 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 308, 24.11.2010, p. 46).
Nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308, 24.11.2010, lk 46).
PART II OF THE EUROPE 2020 INTEGRATED GUIDELINES
STRATEEGIA „EUROOPA 2020” KOONDSUUNISTE II OSA
Guideline 5: Boosting demand for labour
Suunis 5.
Member States should facilitate the creation of quality jobs, reduce the barriers business faces in hiring people, promote entrepreneurship and, in particular, support the creation and growth of small enterprises.
Tööjõunõudluse suurendamine
Member States should actively promote the social economy and foster social innovation.
Liikmesriigid peaksid hõlbustama kvaliteetsete töökohtade loomist, vähendama ettevõtjate takistusi inimeste palkamisel, edendama ettevõtlust ja eelkõige soodustama väikeettevõtete loomist ja arendamist.
The tax burden should be shifted away from labour to other sources of taxation less detrimental to employment and growth, while protecting revenue for adequate social protection and growth-enhancing expenditure.
Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.
Reductions in labour taxation should aim to remove barriers and disincentives in relation to participation in the labour market, in particular for those furthest away from the labour market.
Maksukoormuse peaks suunama tööjõu maksustamise asemel muudele maksuallikatele, mille mõju on tööhõivele ja majanduskasvule vähem kahjulik, tagades samas tulu säilimise asjakohase sotsiaalkaitse pakkumiseks ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks.
Member States should, together with social partners and in line with national practices, encourage wage-setting mechanisms allowing for a responsiveness of wages to productivity developments.
Tööjõu maksustamise vähendamisel tuleks keskenduda tööturul osalemist takistavate asjaolude kõrvaldamisele, eelkõige tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud isikute puhul.
Differences in skills and divergences in economic performance across regions, sectors and companies should be taken into account.
Liikmesriigid peaksid koos sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riikide tavadega soodustama palgakujundusmehhanisme, mis võimaldavad viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga.
When setting minimum wages, Member States and social partners should consider their impact on in-work poverty, job creation and competitiveness.
Tuleks arvesse võtta kvalifikatsioonide ja majandustulemuste erinevust piirkondade, majandussektorite ja ettevõtete lõikes.
Guideline 6: Enhancing labour supply, skills and competences
Miinimumpalga kehtestamisel peaksid liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid võtma arvesse selle mõju palgavaesusele, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele.
Member States, in cooperation with social partners, should promote productivity and employability through an appropriate supply of relevant knowledge, skills and competences.
Suunis 6.
Member States should make the necessary investment in all education and training systems in order to improve their effectiveness and efficiency in raising the skill and competences of the workforce, thereby allowing them to better anticipate and meet the rapidly changing needs of dynamic labour markets in an increasingly digital economy and in the context of technological, environmental and demographic change.
Tööjõupakkumise ning töötajate oskuste ja pädevuste parandamine
Member States should step up efforts to improve access for all to quality lifelong learning and implement active-ageing strategies that enable longer working lives.
Liikmesriigid peaksid koostöös sotsiaalpartneritega edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste pakkumisega.
Structural weaknesses in education and training systems should be addressed to ensure quality learning outcomes and to reduce the number of young people leaving school early.
Liikmesriigid peaksid tegema vajalikke investeeringuid kõikidesse haridus- ja koolitussüsteemidesse, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust tööjõu oskuste ja pädevuste suurendamisel, võimaldades seeläbi töötajatel paremini muutusteks ette valmistuda ja kohaneda dünaamilise tööturu kiiresti muutuvate vajadustega üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes ning tehnoloogiliste, keskkonnaga seotud ja demograafiliste muutuste olukorras.
Member States should increase educational attainment, encourage work-based learning systems such as dual learning, upgrade professional training and increase opportunities for recognising and validating skills and competences acquired outside formal education.
Liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et parandada kõigi juurdepääsu kvaliteetsele elukestvale õppele, ning rakendama aktiivsena vananemise strateegiaid, mis võimaldavad pikemat töövõimelist iga.
High unemployment and inactivity should be tackled.
Tuleks kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, et tagada kvaliteetsed õpitulemused ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkunud noorte arvu.
Long-term and structural unemployment should be significantly reduced and prevented by means of comprehensive and mutually reinforcing strategies that include individualised active support for a return to the labour market.
Liikmesriigid peaksid tõstma elanikkonna haridustaset, toetama töölõppimise süsteeme, näiteks duaalset õpet, ajakohastama kutsealast koolitust ning parandama võimalusi väljaspool formaalharidust omandatud oskuste ja pädevuste tunnustamiseks ja valideerimiseks.
Youth unemployment and the high number of young people not in education, employment or training (NEETs), should be comprehensively addressed through a structural improvement in the school-to-work transition, including through the full implementation of the Youth Guarantee.
Tuleks tegeleda töötuse ja tööturul mitteosalemise kõrge määraga.
Barriers to employment should be reduced, especially for disadvantaged groups.
Pikaajalist ja struktuurset tööpuudust tuleks oluliselt vähendada ja ennetada terviklike ja üksteist toetavate strateegiatega, mis hõlmavad individuaalset aktiivset abi tööturule naasmiseks.
Female participation in the labour market should be increased and gender equality must be ensured, including through equal pay.
Noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) suure arvuga tuleks terviklikult tegeleda, parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas noortegarantii täieliku rakendamisega.
The reconciliation between work and family life should be promoted, in particular access to affordable quality early childhood education, care services and long-term care.
Tuleks vähendada tõkkeid tööhõives, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.
Member States should make full use of the European Social Fund and other Union funds to foster employment, social inclusion, lifelong learning and education and to improve public administration.
Tuleks suurendada naiste osalemist tööturul ja tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas võrdse tasustamise kaudu.
Guideline 7: Enhancing the functioning of labour markets
Tuleks edendada töö ja pereelu ühitamist, eelkõige juurdepääsu taskukohase hinnaga kvaliteetsele alusharidusele, hooldusteenustele ja pikaajalisele hooldusele.
Member States should take into account the flexibility and security principles (‘flexicurity principles’).
Liikmesriigid peaksid täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muid liidu vahendeid, et edendada tööhõivet, sotsiaalset kaasatust, elukestvat õpet ja haridust ning parandada avalikku haldust.
They should reduce and prevent segmentation within labour markets and fight undeclared work.
Suunis 7.
Employment protection rules, labour law and institutions should all provide a suitable environment for recruitment, while offering adequate levels of protection to all those in employment and those seeking employment.
Tööturu toimimise parandamine
Quality employment should be ensured in terms of socioeconomic security, work organisation, education and training opportunities, working conditions (including health and safety) and work-life balance.
Liikmesriigid peaksid võtma arvesse paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtteid („turvalise paindlikkuse põhimõtted”).
In line with national practices, and in order to improve the functioning and effectiveness of social dialogue at national level, Member States should closely involve national parliaments and social partners in the design and implementation of relevant reforms and policies.
Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu killustatust ja võitlema deklareerimata tööga.
Member States should strengthen active labour-market policies by increasing their effectiveness, targeting, outreach, coverage and interplay with passive measures, accompanied by rights and responsibilities for the unemployed to actively seek work.
Töösuhteid kaitsvad reeglid, tööõigus ja asutused peaksid kõik tagama sobiva värbamiskeskkonna, pakkudes samal ajal piisavat kaitset kõigile töötajatele ja tööotsijatele.
These policies should aim to improve labour-market matching and support sustainable transitions.
Tuleks tagada kvaliteetne tööhõive, mis hõlmaks nii sotsiaal-majanduslikku kaitset, töökorraldust, haridus- ja koolitusvõimalusi, töötingimusi (sh tervis ja ohutus) ning töö ja eraelu ühitamist.
Member States should aim for better, more effective public employment services to reduce and shorten unemployment by providing tailored services to support jobseekers, supporting labour-market demand and implementing performance-measurement systems.
Kooskõlas riiklike tavadega ning selleks, et parandada sotsiaalse dialoogi toimimist ja tõhusust riigi tasandil, peaksid liikmesriigid aktiivselt kaasama oma parlamendid ja sotsiaalpartnerid asjakohaste reformide ja poliitika kujundamisse ja elluviimisesse.
Member States should effectively activate and enable those who can participate in the labour market to do so, while protecting those unable to participate.
Liikmesriigid peaksid tugevdama aktiivset tööturupoliitikat, parandades selle tõhusust, otstarbekohasust, sihtrühmadega tehtavat tööd, ulatust ning koosmõju passiivsete meetmetega, millega kaasneb töötute õigus ja kohustus aktiivselt tööd otsida.
Member States should promote inclusive labour markets open to all women and men, putting in place effective anti-discrimination measures, and increase employability by investing in human capital.
Selle poliitika eesmärk peaks olema viia pakkumine ja nõudlus tööjõuturul omavahel paremini vastavusse ning toetada jätkusuutlikke üleminekuid.
The mobility of workers should be promoted with the aim of exploiting the full potential of the European labour market.
Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tulemuslikum tegevus, et vähendada ja lühendada töötuse perioode, pakkudes tööotsijatele nende vajadustele kohandatud teenuseid, toetades tööturu nõudlust ja rakendades tulemuste mõõtmise süsteeme.
Mobility barriers in occupational pensions and in the recognition of qualifications should be removed.
Liikmesriigid peaksid tõhusalt „aktiveerima” inimesi, kes saavad tööturul osaleda ja pakkuma neile võimalusi, kaitstes samal ajal neid, kes seal osaleda ei saa.
Member States should at the same time prevent abuses of the existing rules and recognise potential ‘brain drain’ from certain regions.
Liikmesriigid peaksid edendama kõigile naistele ja meestele avatud kaasavat tööturgu, sätestades tõhusad diskrimineerimisvastased meetmed, ning edendama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet.
Guideline 8: Fostering social inclusion, combatting poverty and promoting equal opportunities
Tuleks edendada töötajate liikuvust, et kasutada täiel määral ära Euroopa tööturu võimalused.
Member States should modernise social protection systems to provide effective, efficient and adequate protection throughout all stages of an individual's life, fostering social inclusion, promoting equal opportunities, including for women and men, and addressing inequalities.
Tuleks kõrvaldada liikuvusega seotud tööandjapensionide ülekandmise ja kvalifikatsioonide tunnustamise takistused.
Complementing universal approaches with selective ones will improve effectiveness, while simplification should lead to better accessibility and quality.
Liikmesriigid peaksid samal ajal ära hoidma kehtivate reeglite kuritarvitamist ning tunnistama võimalikku nn ajude äravoolu teatavatest piirkondadest.
More attention should go to preventative and integrated strategies.
Suunis 8.
Social protection systems should promote social inclusion by encouraging people to actively participate in the labour market and society.
Sotsiaalse kaasatuse toetamine, vaesuse vastu võitlemine ja võrdsete võimaluste edendamine
Affordable, accessible and quality services such as childcare, out-of-school care, education, training, housing, health services and long-term care are essential.
Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada tõhus, tulemuslik ja piisav kaitse inimese kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja võrdseid võimalusi, sealhulgas naiste ja meeste võrdseid võimalusi, ja käsitledes ebavõrdsuse küsimusi.
Particular attention should also be given to basic services and actions to prevent early school leaving, reduce in-work poverty and fight poverty and social exclusion.
Üldiste lähenemisviiside täiendamine valikulistega parandab tõhusust, samas kui lihtsustamine peaks parandama juurdepääsu ja kvaliteeti.
For that purpose, a variety of instruments should be used in a complementary manner, in line with the principles of active inclusion, including labour activation enabling services, accessible quality services and adequate income support, targeted at individual needs.
Rohkem tähelepanu tuleks pöörata ennetavatele ja integreeritud strateegiatele.
Social protection systems should be designed in a way that facilitates take-up for all those entitled to do so, supports protection and investment in human capital, and helps to prevent, reduce and protect against poverty and social exclusion through the life cycle.
Sotsiaalkaitsesüsteemid peaksid edendama sotsiaalset kaasatust, julgustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas.
In a context of increasing longevity and demographic change, Member States should secure the sustainability and adequacy of pension systems for women and men.
Olulised on sellised taskukohased, kättesaadavad ja kvaliteetsed teenused nagu lastehoid, koolipäevajärgne lastehoid, haridus-, koolitus-, eluaseme- ja tervishoiuteenused ja pikaajaline hooldus.
Member States should improve the quality, accessibility, efficiency and effectiveness of health and long-term care systems, while safeguarding sustainability.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata põhiteenustele ning meetmetele haridussüsteemist varakult lahkumise ärahoidmiseks ja palgavaesuse vähendamiseks ning võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.
Commission Implementing Decision (EU) 2015/1849
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1849,
on measures to prevent the introduction into and the spread within the Union of harmful organisms as regards certain vegetables originating in Ghana
kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Ghanast pärit köögiviljadega
(notified under document C(2015) 6858)
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 6858 all)
Plant health checks carried out by Member States on consignments of certain plants and plant products originating in Ghana revealed that a high number of these plants and plant products were infested with harmful organisms, mainly non-European Tephritidae, like Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny or Bemisia tabaci (Genn.).
Liikmesriikide poolt teatavate Ghanast pärit taimede ja taimsete saaduste saadetiste suhtes tehtud taimetervise kontrollide käigus selgus, et väga paljud kõnealused taimed ja taimsed saadused olid nakatunud kahjulike organismidega, peamiselt putukatega Tephritidae (muud kui Euroopa liigid), nt Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny või Bemisia tabaci (Genn).