natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Directive should contribute to the progressive reduction of air pollution, building on reductions delivered by Union source-based air pollution control legislation which addresses emissions of specific substances.
Laiemate õhukvaliteedialaste eesmärkide saavutamiseks on ülioluline selgitada välja tekkekohapõhist õhusaaste kontrolli käsitlevad liidu õigusaktid, mis ei toimi, ja reageerida neile varases etapis, nagu näitas Euro 6 diiselautode tegelikus liikluses ja katsetamisel tekkiva lämmastikoksiidide heite suur lahknevus.
Union source-based air pollution control legislation should effectively deliver expected emission reductions.
Liikmesriigid peaksid täitma käesolevas direktiivis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustusi aastatel 2020–2029 ja alates 2030. aastast.
Identifying and responding to non-effective Union source-based air pollution control legislation at an early stage is essential to achieving wider air quality objectives, as demonstrated by the discrepancy between real world emissions and test emissions of nitrogen oxides from EURO 6 diesel cars.
Et tagada märgatavad edusammud 2030. aastaks seatud kohustuste täitmisel, peaksid liikmesriigid määrama 2025. aastal kindlaks soovituslikud heitetasemed, mis oleksid tehniliselt teostatavad ja millega ei kaasneks ebaproportsionaalselt suuri kulusid, ning püüdma neid tasemeid saavutada.
Member States should comply with the emission reduction commitments set out in this Directive from 2020 to 2029 and from 2030 onwards.
Kui 2025. aastaks ei suudeta heitkoguseid vastavalt kindlaksmääratud vähendamiskavale vähendada, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel koostatavates järgmistes aruannetes selgitama kõrvalekaldumise põhjuseid ja meetmeid liikmesriigi tagasipöördumiseks oma kava juurde.
In order to ensure demonstrable progress towards the 2030 commitments, Member States should identify indicative emission levels in 2025 which would be technically feasible and would not entail disproportionate costs, and should endeavour to comply with such levels.
Käesolevas direktiivis 2030. aastaks ja edaspidiseks seatud riiklikud heitkoguste vähendamise kohustused põhinevad liikmesriigi hinnangulisel vähendamise potentsiaalil, nagu on märgitud õhusaaste teemastrateegia 2015. aasta jaanuari aruandes nr 16, riiklike prognooside ja õhusaaste teemastrateegia aruandes nr 16 esitatud prognooside vaheliste erinevuste tehnilisel analüüsil ning poliitilisel eesmärgil säilitada üldine tervisemõju vähendamine 2030. aastaks (võrreldes 2005. aastaga) võimalikult sarnaselt komisjoni ettepanekuga võtta vastu käesolev direktiiv.
Where the 2025 emissions cannot be limited in accordance with the determined reduction trajectory, Member States should explain the reasons for that deviation as well as the measures that would bring the Member States back on their trajectory in their subsequent reports to be prepared pursuant to this Directive.
Läbipaistvuse suurendamiseks peaks komisjon avaldama õhusaaste teemastrateegia aruande nr 16 aluseks võetud eeldused.
The national emission reduction commitments set out in this Directive for 2030 onwards are based on the estimated reduction potential of each Member State contained in the TSAP Report no 16 of January 2015 (‘TSAP 16’), on technical examination of the differences between national estimates and those in TSAP 16, and on the political objective to maintain the overall health impact reduction by 2030 (compared with 2005) as close as possible to that of the Commission proposal for this Directive.
Riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste täitmise hindamisel tuleks võtta aluseks metodoloogiaküsimuses valitsenud olukord kohustuse kehtestamise ajal.
To enhance transparency, the Commission should publish the underlying assumptions used in TSAP 16.
Aruandlusnõuded ja heitkoguste vähendamise kohustused peaksid põhinema riigisisesel energiatarbimisel ja müüdud kütusel.
Compliance with national emission reduction commitments should be assessed by reference to the specific methodological status at the time the commitment was set.
Samas võivad piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni alusel mõned liikmesriigid kasutada kohustuse täitmise hindamise alusena riigi koguheidet, mis on arvutatud maanteetranspordi sektoris kasutatud kütuse põhjal.
Reporting requirements and emission reduction commitments should be based on national energy consumption and fuels sold.
See võimalus tuleks käesolevas direktiivis säilitada, et tagada sidusus rahvusvahelise ja liidu õiguse vahel.
However, some Member States are able, under the LRTAP Convention, to use the national emission total calculated on the basis of fuels used in relation to the road transport sector as a basis for compliance.
Selleks, et kõrvaldada teatav ebakindlus, mis paratamatult kaasneb riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste kehtestamisega, sisaldab muudetud Göteborgi protokoll paindlikkusmeetmeid, mis tuleks integreerida käesolevasse direktiivi.
That option should be kept in this Directive in order to ensure coherence between international and Union law.
Eelkõige kehtestatakse muudetud Göteborgi protokolliga mehhanism, millega kohandatakse riiklikke heiteinventuure ja arvutatakse keskmine iga-aastane riiklik heitkogus maksimaalselt kolme aasta põhjal, kui on täidetud teatud tingimused.
In order to address some of the uncertainties inherent in setting national emission reduction commitments, the revised Gothenburg Protocol includes flexibilities which should be incorporated into this Directive.
Lisaks sellele tuleks käesoleva direktiiviga ette näha paindlikkusmeede juhuks, kui käesolevas direktiivis kehtestatakse vähendamiskohustus, mis on suurem õhusaaste teemastrateegia aruandes nr 16 kindlaks määratud kulutõhusast vähendamisest, ja selleks, et abistada liikmesriike ootamatute ja erandlike sündmuste korral, mis on seotud energia tootmise või tarnimisega, eeldusel et eritingimused on täidetud.
In particular, the revised Gothenburg Protocol establishes a mechanism to adjust national emission inventories and to average national annual emissions for a maximum of three years where certain conditions are met.
Komisjon peaks jälgima kõnealuste paindlikkusmeetmete kasutamist, võttes arvesse piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni alusel välja töötatud juhiseid.
In addition, flexibilities should be laid down in this Directive where it imposes a reduction commitment which exceeds the cost-effective reduction identified in TSAP 16 and also to assist Member States in case of sudden and exceptional events related to energy generation or supply provided that specific conditions are met.
Kohandamise taotluste hindamisel loetakse, et aastateks 2020–2029 seatud heitkoguste vähendamise kohustused kehtestati 4. mail 2012, mil Göteborgi protokoll läbi vaadati.
The use of those flexibilities should be monitored by the Commission while taking into account guidance developed under the LRTAP Convention.
Liikmesriik peaks koostama, võtma vastu ja viima ellu riikliku õhusaaste kontrolli programmi, et täita oma heitkoguste vähendamise kohustusi ning aidata tõhusalt kaasa õhukvaliteedialaste eesmärkide saavutamisele.
For the purposes of assessing applications for adjustments, the emission reduction commitments for the period between 2020 and 2029 should be considered to have been set on 4 May 2012, the date when the Gothenburg Protocol was revised.
Selleks peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust vähendada heitkoguseid, eelkõige lämmastikoksiidide ja tahkete peenosakeste heitkoguseid piirkondades ja linnastutes, kus on ülemäärane õhusaasteainete kontsentratsioon ja/või piirkondades ja linnastutes, mis suurendavad märkimisväärselt õhusaastet muudes piirkondades ja linnastutes, sealhulgas naaberriikides.
Each Member State should draw up, adopt and implement a national air pollution control programme with a view to complying with its emission reduction commitments, and to contributing effectively to the achievement of the air quality objectives.
Riiklike õhusaaste kontrolli programmidega tuleks sel eesmärgil aidata edukalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ [6] artikli 23 alusel koostatud õhukvaliteedi kavasid.
To that effect, Member States should take account of the need to reduce emissions, in particular of nitrogen oxides and fine particulate matter, in zones and agglomerations affected by excessive air pollutant concentrations and/or in those zones and agglomerations that contribute significantly to air pollution in other zones and agglomerations, including in neighbouring countries.
Selleks et vähendada inimtekkelistest allikatest pärit heitkoguseid, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid hõlmama meetmeid, mis oleksid kohaldatavad kõigile asjaomastele sektoritele, kaasa arvatud põllumajandus, energia, tööstus, maanteetransport, siseveetransport, kodumajapidamiste küte ning väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate ja lahustite kasutamine.
National air pollution control programmes should, to that end, contribute to the successful implementation of air quality plans established under Article 23 of Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council [6].
Liikmesriikidel peaks siiski olema õigus otsustada, milliseid meetmeid võtta, et täita direktiivis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustusi.
In order to reduce emissions from anthropogenic sources, national air pollution control programmes should consider measures applicable to all relevant sectors, including agriculture, energy, industry, road transport, inland shipping, domestic heating and use of non-road mobile machinery and solvents.
Riiklike õhusaaste kontrolli programmide koostamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse parimaid tavasid muu hulgas käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate, haavatavate elanikkonnarühmade jaoks kõige kahjulikumate saasteainete käsitlemisel.
However, Member States should be entitled to decide on the measures to adopt in order to comply with the emission reduction commitments set out in this Directive.
Põllumajandus annab olulise panuse õhku väljutatavate ammoniaagi ja eriti peenete osakeste heitkogustesse.
In drawing up national air pollution control programmes, Member States should take into account best practices in addressing, inter alia, the most harmful pollutants within the scope of this Directive with respect to sensitive human population groups.
Selleks et vähendada kõnealuseid heitkoguseid, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid sisaldama põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid.
Agriculture makes an important contribution to atmospheric ammonia and fine particulate matter emissions.
Need meetmed peaksid olema kulutõhusad ja põhinema konkreetsel teabel ning andmetel, võttes arvesse teaduse arengut ja liikmesriikide varasemaid meetmeid.
In order to reduce those emissions, national air pollution control programmes should include measures applicable to the agricultural sector.
Ühine põllumajanduspoliitika pakub liikmesriikidele võimalust panustada õhukvaliteeti erimeetmete abil.
Such measures should be cost-effective and based on specific information and data, taking account of scientific progress and previous measures undertaken by Member States.
Tulevane hindamine annab parema ettekujutuse nende meetmete mõjust.
The common agricultural policy offers the possibility for Member States to contribute to air quality with specific measures.
Õhukvaliteedi paranemine tuleks saavutada proportsionaalsete meetmetega.
Future evaluation will provide a better understanding of the effects of those measures.
Kui liikmesriigid võtavad riiklikesse õhusaaste kontrolli programmidesse lisatavaid põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid, peaksid nad tagama, et meetmete mõju väikestele põllumajandusettevõtjatele võetakse täielikult arvesse, et piirata võimalikke täiendavaid kulusid nii palju kui võimalik.
Improvements in air quality should be achieved through proportionate measures.
Kui teatavad riiklike õhusaaste kontrolli programmide raames võetavad meetmed, mille eesmärk on ennetada heitkoguseid põllumajandussektoris, on abikõlblikud rahalise toetuse saamiseks – eelkõige meetmed, mida võtavad põllumajandusettevõtjad ja mis nõuavad põllumajandustavade olulist muutmist või märkimisväärseid investeeringuid – peaks komisjon lihtsustama juurdepääsu rahalisele toetusele ja muule olemasolevale liidu rahastamisele.
When taking measures to be included in national air pollution control programmes which are applicable to the agricultural sector, Member States should ensure that their impacts on small farms are fully taken into account in order to limit, as much as possible, any additional costs.
Heitkoguste vähendamiseks peaksid liikmesriigid kaaluma investeeringute ümbersuunamise toetamist puhtale ja tõhusale tehnoloogiale.
Where certain measures taken under national air pollution control programmes aimed at preventing emissions in the agricultural sector are eligible for financial support, in particular measures by farms requiring significant changes of practices or significant investments, the Commission should facilitate access to such financial support and to other available Union funding.
Innovatsioon võib aidata parandada jätkusuutlikkust ja lahendada probleeme nende tekkekohas, parandades valdkonnapõhist reageerimist õhukvaliteedialastele probleemidele.
In order to reduce emissions, Member States should consider supporting the shift of investments to clean and efficient technologies.
Riiklikke õhusaaste kontrolli programme, sealhulgas poliitika ja meetmete kindlaksmääramise aluseks olevat analüüsi, tuleks korrapäraselt ajakohastada.
Innovation can help to improve sustainability and to solve problems at source by improving sectoral responses to air quality challenges.
Selleks et koostada piisaval teabel põhinevaid riiklikke õhusaaste kontrolli programme ja teha neis olulisi muudatusi, peaksid liikmesriigid programmide ja muudatuste osas konsulteerima üldsuse ja pädevate asutustega kõikidel tasanditel siis, kui kõik poliitika ja meetmete valikuvariandid on veel lahtised.
National air pollution control programmes, including the analysis supporting the identification of policies and measures, should be regularly updated.
Liikmesriigid peaksid juhul, kui nende programmi elluviimine võib mõjutada õhukvaliteeti teises liikmesriigis või kolmandas riigis, algatama piiriülesed konsultatsioonid vastavalt nõuetele, mis on sätestatud liidu ja rahvusvahelises õiguses, sealhulgas UNECE piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioonis (1991. aasta Espoo konventsioon) ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise 2003. aasta protokollis.
In order to draw up well informed national air pollution control programmes and any significant updates, Member States should make those programmes and updates subject to consultation with the public and competent authorities at all levels and at a time when all options regarding policies and measures remain open.
Käesoleva direktiivi eesmärk on muu hulgas kaitsta inimese tervist.
Member States should engage in transboundary consultations where the implementation of their programmes could affect the air quality in another Member State or third country, in accordance with the requirements set out in Union and international law, including the UNECE Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (the ‘Espoo Convention’) of 1991 and its Protocol on Strategic Environmental Assessment of 2003.
Nagu Euroopa Kohus on paljudel juhtudel märkinud, oleks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 288 kolmanda lõiguga direktiivile omistatud siduvusega vastuolus täielikult välistada huvitatud isikute võimalus tugineda direktiiviga kehtestatud kohustusele.
The aim of this Directive, inter alia, is to protect human health.
See seisukoht kehtib iseäranis direktiivi suhtes, mille eesmärk on saada välisõhu saaste kontrolli alla ja seda vähendada ning mis on seega suunatud inimese tervise kaitsmisele.
As the Court of Justice has pointed out on numerous occasions, it would be incompatible with the binding effect which the third paragraph of Article 288 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) ascribes to a directive to exclude, in principle, the possibility of an obligation imposed by a directive from being relied on by persons concerned.
Liikmesriigid peaksid koostama ja esitama riiklikud heiteinventuurid ja -prognoosid ning samuti informatiivsed inventuuriaruanded kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud õhusaasteainete kohta, mis peaks võimaldama liidul täita oma aruandluskohustusi vastavalt piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioonile ja selle protokollidele.
That consideration applies particularly in respect of a directive which has the objective of controlling and reducing atmospheric pollution and which is designed, therefore, to protect human health.
Üldise sidususe säilitamiseks kogu liidus peaksid liikmesriigid tagama, et nende poolt komisjonile esitatavad andmed riiklike heiteinventuuride ja -prognooside ning samuti informatiivsete inventuuriaruannete kohta on täielikult kooskõlas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni alusel esitatavate andmetega.
Member States should prepare and report national emission inventories and projections as well as informative inventory reports for all air pollutants covered by this Directive, which should then enable the Union to comply with its reporting duties under the LRTAP Convention and its Protocols.
Selleks et hinnata, kas käesolevas direktiivis sätestatud riiklikke heitkoguste vähendamise kohustusi on tõhusalt täidetud, peaksid liikmesriigid jälgima ka õhusaaste mõju maismaa- ja veeökosüsteemidele ning nimetatud mõju kohta aru andma.
In order to preserve overall consistency for the Union as a whole, Member States should ensure that their reporting to the Commission of their national emission inventories and projections as well as informative inventory reports are fully consistent with their reporting under the LRTAP Convention.
Kulutõhusa lähenemisviisi tagamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kasutada käesolevas direktiivis osutatud valikulisi seirenäitajaid ning nad peaksid kooskõlastama oma tegevust seonduvate direktiivide kohaste seireprogrammidega ja asjakohasel juhul piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooniga.
In order to assess the effectiveness of the national emission reduction commitments laid down in this Directive, Member States should also monitor the impacts of air pollution on terrestrial and aquatic ecosystems, and report such impacts.
Tuleks luua Euroopa puhta õhu foorum, mis ühendab kõiki huvigruppe, sealhulgas liikmesriikide kõikide tasandite pädevaid asutusi, et vahetada kogemusi ja häid tavasid, eelkõige anda panus juhiste koostamiseks ja hõlbustada õhukvaliteedi parandamisega seotud liidu õigusaktide ja poliitikavaldkondade kooskõlastatud rakendamist.
In order to ensure a cost-effective approach, Member States should be able to use the optional monitoring indicators referred to in this Directive and should coordinate with other monitoring programmes established pursuant to related Directives and, if appropriate, to the LRTAP Convention.
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/4/EÜ [7] peaksid liikmesriigid tagama teabe aktiivse ja süstemaatilise levitamise elektrooniliste vahendite abil.
A European Clean Air Forum involving all stakeholders, including the competent authorities of the Member States at all relevant levels, should be established to exchange experience and good practices, in particular to provide input for guidance and facilitate the coordinated implementation of Union legislation and policies related to the improvement of air quality.
On vaja muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/35/EÜ, [8] et tagada selle direktiivi vastavus 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 1998. aasta Århusi konventsioonile („Århusi konventsioon“).
In line with Directive 2003/4/EC of the European Parliament and of the Council [7], Member States should ensure active and systematic dissemination of information by electronic means.
Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja rahvusvahelisi arengusuundi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega muudetakse I lisa, III lisa 2. osa ning IV lisa, et kohandada neid piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raames toimuva arenguga, ja V lisa, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga ja piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raames toimuva arenguga.
It is necessary to amend Directive 2003/35/EC of the European Parliament and of the Council [8] with a view to ensuring consistency of that Directive with the UNECE Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters of 1998 (the ‘Aarhus Convention’).
On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes [9] sätestatud põhimõtetega.
In order to take into account technical and international developments, the power to adopt acts in accordance with Article 290 TFEU should be delegated to the Commission in respect of amending Annex I, as well as Part 2 of Annex III and Annex IV, to adapt them to developments within the framework of the LRTAP Convention and in respect of amending Annex V to adapt it to technical and scientific progress and to developments within the framework of the LRTAP Convention.
Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
It is of particular importance that the Commission carry out appropriate consultations during its preparatory work, including at expert level, and that those consultations be conducted in accordance with the principles laid down in the Interinstitutional Agreement of 13 April 2016 on Better Law-Making [9].
Selleks et tagada ühetaolised tingimused paindlikkusmeetmete rakendamiseks ja riiklike õhusaaste kontrolli programmide elluviimiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
In particular, to ensure equal participation in the preparation of delegated acts, the European Parliament and the Council receive all documents at the same time as Member States' experts, and their experts systematically have access to meetings of Commission expert groups dealing with the preparation of delegated acts.
Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 [10].
In order to ensure uniform conditions for the implementation of flexibilities and national air pollution control programmes under this Directive, implementing powers should be conferred on the Commission.
Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud riiklike õigusaktide rikkumise korral, ja tagama nende rakendamise.
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council [10].
Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Member States should lay down rules on penalties applicable to infringements of national provisions adopted pursuant to this Directive and ensure that they are implemented.
Pidades silmas direktiivis 2001/81/EÜ tehtavate muudatuste laadi ja ulatust, tuleks kõnealune direktiiv asendada, et suurendada õiguskindlust, selgust, läbipaistvust ja õigusaktide lihtsustamist.
Those penalties should be effective, proportionate and dissuasive.
Järjepidevuse tagamiseks õhukvaliteedi parandamisel peaksid liikmesriigid järgima direktiivis 2001/81/EÜ sätestatud heitkoguste riiklikke ülemmäärasid kuni 2020. aastani, mil hakatakse kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud uusi riiklikke heitkoguste vähendamise kohustusi.