natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To control risks to human health, the monitoring programmes should ensure that there are measures in place throughout the water supply chain and consider information from water bodies used for drinking water abstraction.
Inimeste tervisele avalduva riski maandamiseks tuleks seireprogrammidega tagada, et meetmed võetakse kogu veetarneahelas, ning võtta arvesse teavet joogivee võtmiseks kasutatavate veekogude kohta.
The general obligations for monitoring programmes should bridge the gap between water abstraction and supply.
Seireprogrammidega seotud üldised kohustused peaksid hõlmama veeseiret alates veevõtust kuni veevarustuseni.
Pursuant to Article 6 of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council [3], Member States must ensure the establishment of register(s) of protected areas.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ [3] artiklile 6 peavad liikmesriigid tagama kaitsealade registri koostamise.
Such protected areas include all bodies of water used for the abstraction of drinking water, or intended for such use, under Article 7(1) of that Directive.
Selliste kaitsealade hulka kuuluvad kõik veekogud, mida vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 1 kasutatakse joogivee võtmiseks või mida kavatsetakse sel eesmärgil kasutada.
Results from the monitoring of those bodies of water under the second subparagraph of Article 7(1) and Article 8 of that Directive should be used to determine the potential risk for drinking water before and after treatment for the purposes of Directive 98/83/EC.
Direktiivi artikli 7 lõike 1 teise lõigu ja artikli 8 kohaste veekogude seire tulemusi tuleks kasutada selleks, et teha kindlaks riskid, mis võivad avalduda joogiveele enne ja pärast direktiiviga 98/83/EÜ nõutud töötlemist.
Experience has shown that, for many (particularly physico-chemical) parameters, the concentrations present would rarely result in any breach of limit values.
Kogemus on näidanud, et paljude (eelkõige füüsikalis-keemiliste) parameetrite kontsentratsioonid on sageli sellised, mis ei ületa lubatud piirnorme.
Monitoring and reporting such parameters without practical relevance imply significant costs, especially where a large number of parameters need to be considered.
Kui selliste parameetrite seiret ja sellekohast aruandlust teha praktilise vajaduseta, toob see kaasa märkimisväärseid kulusid, eriti juhul, kui mõõdetavaid parameetreid on palju.
Introducing flexible monitoring frequencies under such circumstances presents potential cost-saving opportunities that would not damage public health or other benefits.
Kui seire sagedus oleks sellistel juhtudel vabalt valitav, võib see anda võimalusi kulusid kokku hoida, kahjustamata samal ajal inimeste tervist või vähendamata muud kasu.
Flexible monitoring also reduces the collection of data that provide little or no information on the quality of the drinking water.
Paindlik seire vähendab ka selliste andmete kogumist, mis annavad vähe või ei anna üldse teavet joogivee kvaliteedi kohta.
Member States should therefore be allowed to derogate from the monitoring programmes they have established, provided credible risk assessments are performed, which may be based on the WHO Guidelines for Drinking Water Quality and should take into account the monitoring carried out under Article 8 of Directive 2000/60/EC.
Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud teha erandeid kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et tehakse usaldusväärsed riskianalüüsid, mis võivad põhineda joogivee kvaliteeti käsitlevatel WHO suunistel, ning nad peaksid võtma arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohast seiret.
Table B2 in Annex II to Directive 98/83/EC, which concerns water put into bottles or containers intended for sale, has become obsolete, as those products are covered by Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council [4].
Direktiivi 98/83/EÜ II lisa tabel B2, milles käsitletakse pudelitesse või mahutitesse villitud vett, mis on ette nähtud müügiks, on aegunud, kuna nende toodete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 178/2002 [4].
Those products are also covered by the principle of ‘hazard analysis and critical control point’ (HACCP) laid down in Regulation (EC) No 852/2004 of the European Parliament and of the Council [5] and the principles of official controls as laid down in Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council [6].
Kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 [5] sätestatud ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 882/2004 [6] sätestatud ametlike kontrollide põhimõtteid.
As a consequence of the adoption of those Regulations, Annex II to Directive 98/83/EC de facto no longer applies to water put into bottles or containers intended for sale.
Kõnealuste määruste vastuvõtmise tulemusel ei kohaldata direktiivi 98/83/EÜ II lisa de facto enam pudelitesse või mahutitesse villitud vee suhtes, mis on ette nähtud müügiks.
Council Directive 2013/51/Euratom [7] introduced specific arrangements for monitoring for radioactive substances.
Nõukogu direktiiviga 2013/51/Euratom [7] kehtestati radioaktiivsete ainete seire erikord.
Monitoring programmes for radioactive substances should therefore exclusively be established under that Directive.
Seega tuleks radioaktiivsete ainete seire programmid kehtestada üksnes nimetatud direktiivi alusel.
Laboratories applying the specifications for the analysis of the parameters laid down in Annex III to Directive 98/83/EC should work in accordance with internationally approved procedures or criteria-based performance standards and use methods of analysis that have, as far as possible, been validated.
Laborid, kes kohaldavad direktiivi 98/83/EÜ III lisas ette nähtud parameetrite analüüsi spetsifikatsioone, peaksid töötama vastavalt rahvusvaheliselt heaks kiidetud korrale või kriteeriumipõhistele tulemuslikkuse nõuetele ja kasutama analüüsimeetodeid, mis on võimalikult suurel määral valideeritud.
Commission Directive 2009/90/EC [8] provides for standard EN ISO/IEC 17025, or other equivalent standards accepted at international level, to be used to validate the methods of analysis.
Komisjoni direktiivi 2009/90/EÜ [8] kohaselt tuleb analüüsimeetodite valideerimiseks kasutada standardit EN ISO/IEC 17025 või muud samaväärset rahvusvaheliselt tunnustatud standardit.
EN ISO/IEC 17025 is also one of the standards used under Regulation (EC) No 882/2004 for the accreditation of laboratories designated by the competent authorities in the Member States.
EN ISO/IEC 17025 on samuti üks standarditest, mida kasutatakse liikmesriikide pädevate asutuste määratud laborite akrediteerimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004.
It is therefore necessary to provide for that standard, or other equivalent standards accepted at international level, for the validation of the methods of analysis in the context of Directive 98/83/EC.
Seepärast on vaja sätestada, et direktiivi 98/83/EÜ kohaldamisel kasutatakse analüüsimeetodite valideerimiseks kõnealust standardit või muud samaväärset rahvusvaheliselt tunnustatud standardit.
In order to align Annex III to Directive 98/83/EC with Directive 2009/90/EC, the limit of quantification and uncertainty of measurement should be introduced as performance characteristics.
Direktiivi 98/83/EÜ III lisa kohandamiseks direktiiviga 2009/90/EÜ tuleks täpsusnäitajatena kehtestada määramispiir ja mõõtemääramatus.
However, Member States should be able to continue to allow the use of trueness, precision and limit of detection as performance characteristics under Annex III to Directive 98/83/EC for a limited period, thus providing laboratories with sufficient time to adapt to this technical advance.
Liikmesriikidel tuleks aga piiratud aja jooksul võimaldada jätkata tõesuse, täpsuse ja avastamispiiri kasutamist täpsusnäitajatena vastavalt direktiivi 98/83/EÜ III lisale, andes seeläbi laboritele piisavalt aega tehnika arenguga kohanemiseks.
A number of ISO standards have been established for analysing microbiological parameters.
Mikrobioloogiliste näitajate analüüsimiseks on kehtestatud mitu ISO standardit.
Thus, EN ISO 9308-1 and EN ISO 9308-2 (for the enumeration of E. coli and coliform bacteria) and standard EN ISO 14189 (for the analysis of Clostridium perfringens) provide all necessary specifications for performing the analysis.
Seega on standarditega EN ISO 9308-1 ja EN ISO 9308-2 (E. coli ja kolibakterite loendamiseks) ja standardiga EN ISO 14189 (Clostridium perfringens'i analüüsimiseks) ette nähtud kõik analüüsiks vajalikud spetsifikatsioonid.
Those new standards and technical developments should be reflected in Annex III to Directive 98/83/EC.
Neid uusi standardeid ja tehnilisi arengusuundi tuleks kajastada direktiivi 98/83/EÜ III lisas.
For the purposes of assessing the equivalence of alternative methods with the method laid down in Annex III to Directive 98/83/EC, Member States should be permitted to use standard EN ISO 17994, which has already been established as the standard on the equivalence of microbiological methods in the context of Directive 2006/7/EC of the European Parliament and of the Council [9] and by Commission Decision 2009/64/EC [10].
Et hinnata alternatiivsete meetodite samaväärsust direktiivi 98/83/EÜ III lisas esitatud meetodiga, peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada standardit EN ISO 17994, mis on komisjoni otsusega 2009/64/EÜ [9] juba määratud mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse hindamise standardina Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/7/EÜ [10] kontekstis.
Alternatively, they should be permitted to use standard EN ISO 16140 or any other similar internationally accepted protocols, as referred to in Article 5(5) of Commission Regulation (EC) No 2073/2005 [11], to establish the equivalence of methods based on principles other than culturing, which are beyond the scope of EN ISO 17994.
Teise võimalusena tuleks neil lubada kasutada standardit EN ISO 16140 või muid samalaadseid rahvusvaheliselt tunnustatud norme, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 [11] artikli 5 lõikes 5, et teha kindlaks nende meetodite samaväärsus, mille põhimõtted (v.a mikrobioloogiliste kultuuride kasvatamine) ei kuulu EN ISO 17994 kohaldamisalasse.
Annexes II and III to Directive 98/83/EC should therefore be amended accordingly.
Direktiivi 98/83/EÜ II ja III lisa tuleks seega vastavalt muuta.
The measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Drinking Water Committee established under Article 12(1) of Directive 98/83/EC,
Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 98/83/EÜ artikli 12 lõike 1 alusel loodud joogiveealase komitee arvamusega,
Directive 98/83/EC is amended as follows:
Direktiivi 98/83/EÜ muudetakse järgmiselt.
Annex II is replaced by the text set out in Annex I to this Directive;
II lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisas esitatud tekstiga.
Annex III is amended in accordance with Annex II to this Directive.
III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
Article 4
Brüssel, 6. oktoober 2015
Done at Brussels, 6 October 2015.
president
For the Commission
EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.
The President
http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.
OJ L 330, 5.12.1998, p. 32.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).
Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).
Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety (OJ L 31, 1.2.2002, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).
Regulation (EC) No 852/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the hygiene of foodstuffs (OJ L 139, 30.4.2004, p. 1).
Nõukogu direktiiv 2013/51/Euratom, 22. oktoober 2013, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).
Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on official controls performed to ensure the verification of compliance with feed and food law, animal health and animal welfare rules (OJ L 165, 30.4.2004, p. 1).
Komisjoni direktiiv 2009/90/EÜ, 31. juuli 2009, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad (ELT L 201, 1.8.2009, lk 36).
Council Directive 2013/51/Euratom of 22 October 2013 laying down requirements for the protection of the health of the general public with regard to radioactive substances in water intended for human consumption (OJ L 296, 7.11.2013, p. 12).
Komisjoni otsus 2009/64/EÜ, 21. jaanuar 2009, millega määratletakse standard ISO 17994:2004(E) kui standard mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ (ELT L 23, 27.1.2009, lk 32).
Commission Directive 2009/90/EC of 31 July 2009 laying down, pursuant to Directive 2000/60/EC, technical specifications for chemical analysis and monitoring of water status (OJ L 201, 1.8.2009, p. 36).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/7/EÜ, 15. veebruar 2006, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37).
Directive 2006/7/EC of the European Parliament and of the Council of 15 February 2006 concerning the management of bathing water quality (OJ L 64, 4.3.2006, p. 37).
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2073/2005, 15. november 2005, toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).
Commission Decision 2009/64/EC of 21 January 2009 specifying, pursuant to Directive 2006/7/EC of the European Parliament and of the Council, ISO 17994:2004(E) as the standard on the equivalence of microbiological methods (OJ L 23, 27.1.2009, p. 32).
I LISA
Commission Regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on microbiological criteria for foodstuffs (OJ L 338, 22.12.2005, p. 1).
„II LISA
ANNEX I
JÄRELEVALVE [TERMIN ON MUUTUNUD.
‘ANNEX II
UUS TERMIN „SEIRE”]
MONITORING
A OSA
PART A
Üldeesmärgid ja olmevee seireprogrammid
General objectives and monitoring programmes for water intended for human consumption
Olmevee seireprogrammide abil tuleb teha järgmist:
Monitoring programmes for water intended for human consumption must:
tagada, et inimtervisele avalduvate riskide juhtimiseks kehtivad meetmed toimivad tõhusalt kogu veevarustusahelas, alates valgalast kuni veevõtu, vee puhastamise ja säilitamise kaudu jaotuseni, ning et nõuetele vastavuse kohas oleks vesi tervislik ja puhas;
verify that the measures in place to control risks to human health throughout the water supply chain from the catchment area through abstraction, treatment and storage to distribution are working effectively and that water at the point of compliance is wholesome and clean;
anda teavet olmevee kvaliteedi kohta, et tõendada artiklites 4 ja 5 sätestatud kohustuste ning I lisas esitatud parameetrite väärtuste järgimist;
provide information on the quality of the water supplied for human consumption to demonstrate that the obligations set out in Articles 4 and 5, and the parametric values laid down in Annex I, are being met;
määrata kindlaks kõige sobivamad vahendid inimtervisele avalduva riski vähendamiseks.
identify the most appropriate means of mitigating the risk to human health.
Pädevad asutused koostavad artikli 7 lõike 2 kohaselt seireprogrammid, milles võetakse arvesse käesoleva lisa B osas esitatud parameetreid ja sagedusi ning mis hõlmavad järgmist:
Pursuant to Article 7(2), competent authorities shall establish monitoring programmes complying with the parameters and frequencies set out in Part B of this Annex which consist of:
veeproovide pisteline kogumine ja laboris analüüsimine või
collection and analysis of discrete water samples; or
pideva seireprotsessi käigus tehtud mõõtmised.
measurements recorded by a continuous monitoring process.
Lisaks võivad seireprogrammid hõlmata järgmist:
In addition, monitoring programmes may consist of:
seadmete funktsionaalsust ja korrasolekut käsitlevate kannete kontroll ja/või
inspections of records of the functionality and maintenance status of equipment; and/or
valgala, veevõtu-, töötlemis-, säilitamis- ja jaotustaristu kontroll.
inspections of the catchment area, water abstraction, treatment, storage and distribution infrastructure.
Seireprogrammid võivad põhineda C osa kohasele riskianalüüsile.
Monitoring programmes may be based on a risk assessment as set out in Part C.
Liikmesriigid tagavad, et seireprogrammid vaadatakse pidevalt läbi ja need ajakohastatakse või taaskinnitatakse vähemalt iga viie aasta tagant.
Member States shall ensure that monitoring programmes are reviewed on a continuous basis and updated or reconfirmed at least every 5 years.
B OSA
PART B
Parameetrid ja sagedused
Parameters and frequencies
Üldine raamistik
General framework
Seireprogrammis peab arvesse võtma artiklis 5 osutatud parameetreid, sealhulgas neid, mis on olulised selleks, et hinnata elamusisese jaotusvõrgu mõju veekvaliteedile nõuetele vastavuse kohas artikli 6 lõike 1 kohaselt.
A monitoring programme must take into account the parameters referred to in Article 5, including those that are important for assessing the impact of domestic distribution systems on the quality of water at the point of compliance, as set out in Article 6(1).
Sobivate seireparameetrite valimisel tuleb iga veevarustussüsteemi puhul arvesse võtta kohalikke tingimusi.
When choosing appropriate parameters for monitoring, local conditions for each water supply system must be taken into consideration.
Liikmesriigid tagavad punktis 2 loetletud parameetrite seire asjakohase proovivõtusagedusega vastavalt punktile 3.
Member States shall ensure that the parameters listed in point 2 are monitored at the relevant sampling frequencies as set out in point 3.
Parameetrite loetelu
List of parameters
A rühma parameetrid
Group A parameters
Järgmiste parameetrite (A rühm) üle tehakse seiret punkti 3 tabelis 1 esitatud seiresagedusega:
The following parameters (Group A) shall be monitored in accordance with the monitoring frequencies set out in Table 1 of point 3:
Escherichia coli (E. coli), kolibakterid, koloonia loendamine 22 °C juures, värvus, hägusus, maitse, lõhn, pH, juhtivus;
Escherichia coli (E. coli), coliform bacteria, colony count 22 °C, colour, turbidity, taste, odour, pH, conductivity;
muud seireprogrammi kohaselt asjaomased parameetrid, mis on kehtestatud vastavalt artikli 5 lõikele 3, ja vajaduse korral C osa kohase riskianalüüsi abil.
other parameters identified as relevant in the monitoring programme, in accordance with Article 5(3) and, where relevant, through a risk assessment as set out in Part C.
Eritingimustel lisatakse A rühma järgmised parameetrid:
Under specific circumstances, the following parameters shall be added to the Group A Parameters:
ammoonium ja nitrit, kui kasutatakse kloorimist;
ammonium and nitrite, if chloramination is used;
alumiinium ja raud, kui neid kasutatakse veepuhastuskemikaalidena.
aluminium and iron, if used as water treatment chemicals.
B rühma parameetrid
Group B parameters
Selleks et määrata kindlaks vastavus kõigile käesolevas direktiivis sätestatud parameetritele, tehakse kõigi muude kui A rühma kuuluvate ja artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite üle seiret vähemalt tabeli 1 punktis 3 esitatud sagedusega.
In order to determine compliance with all parametric values set out in this Directive, all other parameters not analysed under Group A and set in accordance with Article 5 shall be monitored at least at the frequencies set out in Table 1 of point 3.
Proovivõtusagedus
Sampling frequencies
Tabel 1
Table 1
Nõuetele vastavuse seireks vajalik proovivõtu ja analüüside miinimumsagedus
Minimum frequency of sampling and analysis for compliance monitoring
Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala
Volume of water distributed or produced each day within a supply zone
(vt märkused 1 ja 2)
(See Notes 1 and 2)
A rühma parameeter
Group A parameter
proovide arv aastas
number of samples per year
(vt märkus 3)
(See Note 3)
B rühma parameeter
Group B parameter
(vt märkus 4)
(See Note 4)
iga täiendava 1000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust
for each 1000 m3/d and part thereof of the total volume
iga täiendava 4500 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust
for each 4500 m3/d and part thereof of the total volume
iga täiendava 10000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust
for each 10000 m3/d and part thereof of the total volume
iga täiendava 25000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust
for each 25000 m3/d and part thereof of the total volume
Märkus 1:
Note 1:
veevarustustsoon on geograafiliselt määratletud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning kus vee kvaliteedi võib lugeda umbes ühetaoliseks.
A supply zone is a geographically defined area within which water intended for human consumption comes from one or more sources and water quality may be considered as being approximately uniform.
Märkus 2:
Note 2:
mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena.
The volumes are calculated as averages taken over a calendar year.
Miinimumsageduse kindlaksmääramiseks võib vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades inimese ööpäevaseks veetarbimiseks 200 l.
The number of inhabitants in a supply zone may be used instead of the volume of water to determine the minimum frequency, assuming water consumption of 200 l/(day*capita).
Märkus 3:
Note 3:
osutatud sagedus arvutatakse järgmiselt: nt 4300 m3/pv = 16 proovi (neli esimese 1000 m3/pv kohta + 12 proovi ülejäänud 3300 m3/pv kohta).
The frequency indicated is calculated as follows: e.g. 4300 m3/d = 16 samples (four for the first 1000 m3/d + 12 for additional 3300 m3/d).
Märkus 4:
Note 4:
liikmesriigid, kes on otsustanud jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja artikli 3 lõike 2 punkti b kohase isikliku veevarustuse, kohaldavad kõnealuseid sagedusi üksnes veevarustustsoonidele, mille ööpäevas jaotatava vee kogus on 10–100 m3.
Member States that have decided to exempt individual supplies under Article 3(2)(b) of this Directive shall apply these frequencies only for supply zones that distribute between 10 and 100 m3 per day.
C OSA
PART C
Riskihindamine
Risk assessment
Liikmesriigid võivad näha ette võimaluse teha erandeid B osas esitatud parameetritest ja proovivõtusagedusest, eeldusel et tehakse käesoleva osa kohane riskianalüüs.
Member States may provide for the possibility to derogate from the parameters and sampling frequencies in Part B, provided that a risk assessment is performed in accordance with this Part.
Punktis 1 osutatud riskianalüüs peab põhinema riskianalüüsi üldpõhimõtetel, mis on sätestatud selliste rahvusvaheliste standarditega seoses nagu EN 15975-2 „Security of drinking water supply.
The risk assessment referred to in point 1 shall be based on the general principles of risk assessment set out in relation to international standards such as standard EN 15975-2 concerning “security of drinking water supply, guidelines for risk and crisis management”.
Guidelines for risk and crisis management”.