natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission therefore concludes that the Excess Profit exemption does not require any further implementing measures.
Komisjon järeldab selle põhjal, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks ei ole vaja ühtegi täiendavat rakendusmeedet.
As for the third criterion, the act on the basis of which the Excess Profit exemption is granted defines the potential beneficiaries in a general and abstract manner.
Seoses kolmanda kriteeriumiga tuleb märkida, et õigusaktis, mille alusel kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, määratletakse üldisel ja abstraktsel viisil võimalikud abisaajad kõnealusest maksuvabastusest.
The application of Article 185(2)(b) WIB 92, which forms the legal basis for the rulings necessary to benefit from the exemption, is limited to entities that form part of ‘a multinational group of associated companies’.
Maksuvabastuse kohaldamiseks nõutavate eelotsuste õigusliku aluse, 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamine on piiratud üksustega, kes kuuluvad „hargmaisesse seotud äriühingute kontserni“.
In conclusion, the Excess Profit exemption, as it is consistently applied by the Ruling Commission, meets the criteria laid down in Article 1(d) of Regulation (EU) 2015/1589 for classification as an aid scheme.
Kokkuvõttes võib väita, et ülemäärase kasumi maksuvabastus, nagu seda kavakindlalt kohaldab eelotsuste talitus, vastab määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis d määratletud abikava olemasolu tingimustele.
According to the case-law of the Court of Justice, in the case of an aid scheme the Commission may confine itself to examining the general characteristics of the scheme in question without being required to examine each particular case in which it has been applied [59].
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib komisjon abikava olemasolu korral piirduda kõnealuse abikava üldiste tingimustega ning tal ei ole kohustust uurida iga üksikjuhtu, mille puhul kõnealust abikava kohaldati [59].
According to Article 107(1) of the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the provision of certain goods shall be incompatible with the internal market, in so far as it affects trade between Member States.
Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
According to settled case-law, for a measure to qualify as aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, all the conditions set out in that provision must be fulfilled [60].
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimisel nõutav, et kõik selles sättes esitatud tingimused on täidetud [60].
It is thus well-established that, for a measure to be qualified as State aid, first, there must be an intervention by the State or through State resources; second, that intervention must be liable to affect trade between Member States; third, it must confer a selective advantage on an undertaking and, fourth, it must distort or threaten to distort competition [61].
Seega on kindlaks määratud, et selleks, et meedet saaks käsitada riigiabina, peab olema tegemist riigi sekkumisega või riigi ressursside kasutamisega; teiseks peab see sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. kolmandaks peab see andma valikulise eelise ühele ettevõttele; neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi [61].
As regards the first condition for a finding of State aid, the Excess Profit exemption finds its basis in the application of Article 185(2)(b) WIB 92 and all the guidance documents supporting the interpretation made by the Belgian authorities of that provision for granting that exemption.
Seoses abi olemasolu esimese tingimusega tuleb märkida, et ülemäärase kasumi maksuvabastus põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b ja kõikidel suunisdokumentidel, mis kinnitavad selle maksuvabastust võimaldava sätte Belgia ametiasutuste esitatud tõlgendust.
Moreover, the exemption is granted by means of compulsory advance tax rulings delivered by the Ruling Commission, an organ of the Belgian tax administration, and binding on the Belgian tax administration.
Lisaks sellele kohaldatakse maksuvabastust eelotsuste alusel, mis on Belgia maksuameti jaoks siduvad ja mida väljastab eelotsuste talitus, mis on Belgia maksuameti asutus.
Accordingly, the Excess Profit exemption is imputable to the Belgian State.
Seega on ülemäärase kasumi maksuvabastus seostatav Belgia riigiga.
As regards the scheme's financing through State resources, the Court of Justice has consistently held that a measure by which the public authorities grant to certain undertakings a tax exemption which, although not involving a positive transfer of State resources, places those undertakings in a more favourable financial situation than other taxpayers constitutes State aid [62].
Seoses abikava rahastamisega riigi ressursside abil tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on meetme näol, millega riiklikud ametiasutused võimaldavad teatud ettevõtetele maksuvabastust, mis vaatamata sellele, et see ei hõlma riigi ressursside positiivset üleandmist, paneb need ettevõtted ülejäänud maksukohustuslastega võrreldes soodsamasse finantsolukorda, tegemist riigiabiga [62].
The Commission will demonstrate in Section 6.3 that the Excess Profit exemption results in a lowering of the tax liability in Belgium of undertakings that have obtained a ruling under the contested scheme by deviating from the tax that those undertakings would otherwise have been obliged to pay according to the ordinary system of taxation of corporate profits absent the scheme.
Komisjon näitab punktis 6.3, et ülemäärase kasumi maksuvabastus toob kaasa kõnealuse abikava raames eelotsuse saanud ettevõtete Belgias tasutava maksusumma vähendamise, mille tulemusel see erineb summast, mida kõnealused ettevõtted oleksid pidanud tasuma äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel juhul, kui vaadeldavat abikava ei oleks kohaldatud.
Consequently, the Excess Profit exemption gives rise to a loss of State resources, since any reduction of tax for the undertakings benefitting from the contested scheme results in a loss of tax revenue that would otherwise have been available to Belgium.
Seega toob ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine kaasa riigi ressursside vähenemise, kuna kõnealusest abikavast kasu saavate ettevõtete tasutava maksusumma igasugune vähendamine vähendab maksutulu, mida Belgia oleks tavaolukorras saanud.
As regards the second condition for a finding of State aid, the undertakings benefiting from the contested scheme are multinational companies operating in several Member States, so that any aid in their favour is liable to affect intra-Union trade.
Riigiabi olemasolu teise tingimuse kohta tuleb märkida, et vaadeldavast abikavast kasu saavad ettevõtted on hargmaised äriühingud, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis, nii et igasugune neile antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubavahetust.
Moreover, because a ruling to benefit from the exemption can only be granted for profit derived from a new situation, which entails the relocation or increase of the undertaking's activities in Belgium, and because the benefit of the exemption is proportional to the importance of the new activities and profit created by the undertaking in Belgium, the scheme is liable to influence the choices made by multinational groups as to the location of their investments within the Union and thus to affect intra-Union trade.
Lisaks sellele, võttes arvesse, et maksuvabastust võimaldavat eelotsust saab väljastada üksnes uue olukorraga seotud kasumi puhul, mis eeldab ettevõtte tegevuse suunamist Belgiasse või ettevõtte tegevuse laiendamist Belgias, ning arvestades, et maksuvabastusega antav eelis on proportsionaalne uue tegevuse ja Belgias saadud uue kasumi olulisusega, võib abikava mõjutada hargmaiste kontsernide otsuseid seoses nende tehtavate investeeringute paigutamisega Euroopa Liidus ning mõjutada seeläbi Euroopa Liidu sisest kaubandust.
Similarly, a measure granted by the State is considered to distort or threaten to distort competition when it is liable to improve the competitive position of the recipients compared to other undertakings with which they compete [63].
Lisaks sellele moonutab või ähvardab moonutada riigi võetud meede konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib [63].
To the extent that the contested scheme relieves the undertakings benefitting from it from a burden they would otherwise be obliged to bear by reducing their tax liability under the ordinary system of taxation of corporate profits, that scheme distorts or threatens to distort competition by strengthening the financial position of those undertakings, so that the fourth condition for a finding of State aid is also met.
Sedavõrd, kuivõrd meede vähendab äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi kohaselt määratud maksusummat ja vabastab abisaajatest ettevõtted koormusest, mida nad oleksid tavaolukorras pidanud kandma, moonutab või ähvardab moonutada see meede konkurentsi, tugevdades asjaomaste ettevõtete positsiooni, mis tähendab, et ka riigiabi olemasolu neljas tingimus täidetud.
As regards the third condition for a finding of State aid, the Commission will demonstrate in the following section how the contested scheme confers a selective advantage to the Belgian group entities admitted to that scheme, as well as to the multinational groups to which those entities belong.
Seoses riigiabi olemasolu kolmanda tingimusega näitab komisjon järgmises jaos, kuidas vaadeldav abikava annab selle kavaga hõlmatud kontserni kuuluvatele Belgia üksustele ning hargmaistele kontsernidele, millesse need üksused kuuluvad, valikulise eelise.
It does so by applying a unilateral downward adjustment to their tax base resulting in a reduction of their corporate tax liability in Belgium as compared to the taxes those undertakings would otherwise have had to pay under the ordinary system of taxation of corporate profits.
See eelis tuleneb nende maksubaasi ühepoolsest negatiivsest korrigeerimisest, millega kaasneb nende ettevõtete Belgias tasutava äriühingu tulumaksusumma vähenemine võrreldes maksusummaga, mida need ettevõtted oleksid tavaolukorras pidanud tasuma ettevõtte kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel.
According to settled case-law, ‘Article 107(1) of the Treaty requires it to be determined whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to favour ‘certain undertakings or the production of certain goods’ in comparison with others which, in the light of the objective pursued by the scheme in question, are in a comparable legal and factual situation.
Kohtupraktika kohaselt „tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.
If it is, the measure concerned fulfils the condition of selectivity’ [64].
Kui nii, siis vastab meede valikulisuse tingimusele.“ [64]
In fiscal cases, the Court of Justice has devised a three-step analysis to determine whether a particular tax measure is selective [65].
Maksustamise valdkonnaga seotud kohtuasjade puhul viib Euroopa Kohus läbi kolmeastmelise analüüsi, et selgitada välja, kas teatud maksumeede on valikuline [65].
First, the common or normal tax regime applicable in the Member State is identified: ‘the reference system’.
Esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksukorraldus – selle näol on tegemist „võrdlussüsteemiga“.
Second, it is determined whether the tax measure in question constitutes a derogation from that system, in so far as it differentiates between economic operators who, in light of the objectives intrinsic to the system, are in a comparable legal and factual situation.
Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on süsteemi olemuslikke eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras.
If the measure constitutes a derogation from the reference system, it is then established, in the third step of the analysis, whether that measure is justified by the nature or the general scheme of the reference system.
Kui meetme näol on tegemist erandiga võrdlussüsteemi suhtes, tuleb kolmandaks kindlaks määrata, kas vaadeldav meede on võrdlussüsteemi laadi või üldise majandusloogika alusel põhjendatav.
A tax measure which constitutes a derogation to the application of the reference system may be justified if the Member State concerned can show that that measure results directly from the basic or guiding principles of that tax system [66].
Võrdlussüsteemi kohaldamisest tehtav erand võib olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest [66].
If that is the case, the tax measure is not selective.
Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline.
The burden of proof in that third step lies with the Member State.
Kolmandas etapis tehtava analüüsi puhul on tõendamise kohustus liikmesriigil.
Determination of the reference system
Võrdlussüsteemi kindlaksmääramine
For the purpose of the selectivity analysis a reference system is composed of a consistent set of rules that apply on the basis of objective criteria to all undertakings falling within its scope as defined by its objective.
Meetme valikulisuse analüüsiks kasutatav võrdlussüsteem peab hõlmama ühtset eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide selle süsteemi eesmärgi põhjal määratletud kohaldamisalasse jäävate ettevõtjate suhtes.
The reference system is the Belgian corporate income tax system
Võrdlussüsteem on Belgia äriühingu tulumaksu süsteem
In the present case, the Commission considers the reference system to be the ordinary system of taxation of corporate profits under the general Belgian corporate income tax system [67], which has as its objective the taxation of profit of all companies subject to tax in Belgium.
Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et võrdlussüsteem on üldõiguse alusel kohaldatav äriühingute kasumi maksustamise süsteem, mis on ette nähtud Belgia äriühingute tulumaksu süsteemiga, [67] mille eesmärk on kõikide Belgia maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine.
The Belgian corporate income tax system applies to companies resident in Belgium as well as Belgian branches of non-resident companies.
Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldatakse Belgia residendist äriühingute ja mitteresidendist äriühingute Belgia filiaalide suhtes.
Companies resident in Belgium [68] are liable to corporate income tax on their worldwide profit [69], unless a tax treaty applies.
Belgia residendist äriühingud [68] on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu kogu maailmas teenitud kasumilt, [69] välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut.
Non-resident companies are only taxable on specific Belgium-sourced income [70].
Mitteresidendist äriühingud peavad tasuma äriühingu tulumaksu vaid teatud Belgiast pärinevate spetsiifiliste tulude pealt [70].
In both cases, Belgian corporate income tax is payable on the total profit, either worldwide or Belgian sourced.
Mõlemal juhul arvestatakse Belgia äriühingu tulumaks kogukasumi pealt, sõltumata sellest, kas see on teenitud ülemaailmsel tasandil või Belgias.
In general, therefore, all undertakings generating income in Belgium are considered to be in a similar legal and factual situation from the perspective of corporate income taxation.
Seetõttu käsitatakse kõiki Belgias tulu teenivaid ettevõtteid ettevõtetena, kes on maksustamise seisukohalt samalaadses õiguslikus ja faktilises olukorras.
The total profit is established according to the rules for profit determination laid down in the provisions to calculate the profit for individual entrepreneurs as defined in Article 24 WIB 92.
Kogukasum määratakse kindlaks vastavalt eeskirjadele, mis on seotud üksikettevõtjate maksustatava kasumi arvutusega seotud sätetes nimetatud kasumiga, mis on määratletud 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24.
The total profit is calculated as income minus deductible expenses, which are typically recorded in the accounts, so that the profit actually recorded forms the starting point for calculating the total taxable profit under the Belgian corporate income tax system [71].
Kogukasum vastab tuludele, millest on lahutatud mahaarvatavad kulud, mis on üldjuhul kajastatud raamatupidamisarvestuses, nii et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt moodustab maksustava kogukasumi arvutuse aluse tegelikult registreeritud kasum [71].
The Excess Profit exemption is not an inherent part of the reference system
Ülemäärase kasumi maksuvabastus ei ole võrdlussüsteemi lahutamatu osa
Under the Belgian corporate income tax system, the profit actually recorded is subject to a number of upward and downward adjustments laid down in Belgian tax law to obtain the total taxable profit [72].
Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt kohaldatakse tegelikult registreeritud kasumi suhtes mitmeid Belgia maksusüsteemis ettenähtud positiivseid ja negatiivseid korrigeerimisi, mille tulemusel saadakse maksustatav kogukasum [72].
In this regard, Belgium argues that all adjustments to the profit actually recorded prescribed by the WIB 92, including the Excess Profit exemption, are an inherent part of the reference system.
Sellega seoses väidab Belgia, et kõik 1992. aasta tulumaksuseaduse sätetes osutatud tegelikult registreeritud kasumi korrigeerimised, sealhulgas ülemäärase kasumi maksuvabastus, on võrdlussüsteemi lahutamatud osad.
The Commission does not agree that the Excess Profit exemption is an inherent part of the reference system for the following reasons.
Komisjon ei jaga põhjendustes 125–128 toodud põhjustel seisukohta, mille kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastus on võrdlussüsteemi lahutamatu osa.
First, the Excess Profit exemption is not prescribed by any provision of the WIB 92.
Esiteks ei ole ülemäärase kasumi maksuvabastus nähtud ette ühegi 1992. aasta tulumaksuseaduse sättega.
Indeed, the Commission notes that Article 185(2)(b), the provision on the basis of which the Excess Profit exemption is actually granted, refers to specific transactions or arrangements between two related group entities.
Komisjon märgib, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b, mille alusel ülemäärase kasumi maksuvabastust tegelikult võimaldatakse, osutab samasse kontserni kuuluva kahe seotud üksuse vahelistele tehingutele või erikorrale.
The non-arm's length character of the conditions agreed for those transactions or arrangements may lead to a transfer pricing adjustment on the basis of that provision, but it does not allow or prescribe an abstract unilateral exemption of a fixed part or percentage of the profit actually recorded by a Belgian entity forming part of a multinational group.
Selliste tehingute või korralduse puhul esitatud nõue vastavuse kohta turuväärtuse põhimõttele võib tuua kaasa siirdehindade korrigeerimise kõnealuse sätte alusel, kuid see ei anna õigust teha ega kohusta tegema abstraktset ühepoolset maksuvabastust hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumi kindlaksmääratud suurusega või kindlaksmääratud protsendimääraga osa pealt.
Rather, that provision requires the identification of a transaction or arrangement (or series of transactions) with a specific associated foreign group counterparty.
Selles sättes on pigem nõutud, et tuleb kindlaks määrata tehingud või korraldused (või tehingute rühm), mille puhul toimub seoses kontserni kuulumisega vastukaaluks teatav meede välisriigis.
Indeed, only Article 185(2)(a) WIB 92, which concerns upward transfer pricing adjustments, allows the Belgian tax administration to make a unilateral primary transfer pricing adjustment if the conditions agreed for a transaction or arrangement differ from those that would have been agreed under arm's length conditions.
Seega võimaldab ainult positiivseid korrigeerimisi hõlmav 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt a Belgia maksuametil teha siirdehindade ühepoolset esmast korrigeerimist, kui tehingu või korraldusega seotud tingimused erinevad tingimustest, mis oleksid kehtinud turuväärtuse põhimõtte rakendamise korral.
By contrast, the application of Article 185(2)(b) WIB 92, which concerns downward transfer pricing adjustments, contains the additional condition that the profit from the transaction or arrangement to be exempted must also have been included in the profit of the foreign counterparty to that transaction or arrangement.
Seevastu siirdehindade negatiivset korrigeerimist käsitlev 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b hõlmab täiendavat tingimust, mille kohaselt peab kasum, mis tuleneb tehingust või korraldusest, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust, sisalduma ka sellele tehingule või korraldusele välisriigis vastukaaluks rakendatavas meetmes.
Second, the objective of the Belgian corporate income tax system is to tax all corporate taxpayers on their actual profits, whether they are a standalone or group company, whether they form part of a domestic or multinational group, whether they form part of a large or small multinational group, and whether they have recently established operations in Belgium or whether they have operated in Belgium for many years.
Teiseks on Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk maksustada kõikide maksukohustuslastest ettevõtete tegelikku kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on iseseisvate ettevõtete või kontserni kuuluvate ettevõtetega või kas nad kuuluvad omamaisesse või hargmaisesse kontserni või suurde või väikesesse hargmaisesse kontserni, ning sellest, kas nad tegutsevad Belgias alles lühikest aega või on selles riigis tegutsenud juba aastaid.
In other words, all those taxpayers are in a comparable legal and factual situation in light of the objective pursued by the corporate tax system to tax all corporate taxpayers on their actual profits.
Teisisõnu, kõik maksukohustuslased on äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide maksukohustuslastest ettevõtete reaalse kasumi maksustamine, samaväärses õiguslikus ja faktilises olukorras.
Indeed, Belgian law lists the entities in Belgium that are subject to corporate income tax and it includes any company, association, establishment or institution that is duly founded, has legal personality and exploits an enterprise or otherwise engages in profitable activities [73].
Belgia peab seejuures arvestust Belgias asuvate ettevõtete üle, kes on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu ning see arvestus hõlmab kõiki nõuetekohaselt registreeritud äriühinguid, ettevõtteid, asutusi ja üksuseid, kes on juriidilised isikud ja kelle tegevus või tehingud on seotud kasumi saamisega [73].
Neither the legal form of the undertaking, nor its structure (group of undertakings or not) constitute a determinant criterion for the imposition of corporate income tax in Belgium.
Ei ettevõtte õiguslik vorm ega tema struktuur (kuulumine kontserni või mitte) ei saa olla määravaks kriteeriumiks seoses Belgia äriühingu tulumaksu tasumise kohustusega.