natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More progress has been made on the long-standing backlog of appeals under the ‘old procedure’ regulated by Presidential Decree 114/2010.
Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humaansetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016.
The current backlog stands at approximately 6589 cases as of 22 November 2016 (down from a total of approximately 51000 cases that were considered as part of the backlog at the beginning of 2013 and approximately 8075 cases in September 2016).
Elamisluba antakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada [27].
The Greek authorities have granted permits for humanitarian purposes to persons whose applications for asylum have been pending for a considerable time and who are eligible to acquire residence permits on humanitarian or other exceptional grounds, according to the Greek Law 4375/2016.
Elamisloa saanutel on samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse seisundi saanutel Kreekas [28] ning neid ei käsitata enam varjupaigataotlejatena.
The residence permits are issued for a period of two years and can be renewed [27].
Mõni kuhjunud kaebus vaadatakse aga läbi sisuliselt.
They provide to beneficiaries the same rights and benefits as to those granted subsidiary protection status in Greece [28], and these persons are then no longer considered as asylum applicants.
Hoolimata edusammudest, mis on tehtud varasemate soovituste järel, peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kes on esitanud kaebuse, saaksid kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.
Some of the backlog appeals are, however, examined as to their substance.
Arvestades Kreekas ELi-Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on äärmiselt oluline, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik ametikohad, et amet suudaks toime tulla kaebuste arvu eeldatava olulise kasvuga.
Despite the significant progress made since the previous Recommendations, Greece should continue its efforts to clear the backlog of pending appeals in this regard, ensuring that applicants with an outstanding appeal have an opportunity to exercise their right to an effective remedy.
Komisjonide tõhusust tuleks parandada, kahjustamata seejuures kvaliteeti ja piiramata komisjoni liikmete sõltumatust.
Given the increase in the number of applications made in Greece since the implementation of the EU-Turkey Statement, a fully staffed Appeals Authority, capable of handling an expected significant increase in the number of appeals, is all the more essential.
Apellatsioonikomisjonid võiksid eelkõige tulla sagedamini kokku, otsuste koostamisel võiks kasutada õigusabi ja komisjonid võiksid spetsialiseeruda ning liikmed võiksid töötada täistööajaga.
While maintaining quality and without prejudice to the independence of the committee members, the efficiency of the committees should be increased.
Kaasata tuleks ka rohkem tugipersonali [29].
This could include in particular the Appeals Committees meeting more frequently, the use of legal assistance in drafting decisions and specialization of the committees as well as full time engagement of the members.
Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse eri edasikaebamisorganites menetluses olevate edasikaebuste arvu ja nende kaebuste arvu, mis neile tõenäoliselt menetlemisse tulevad, hinnates, kas komisjonide arv on piisav ja töömeetodid kohased.
A continuous needs assessment should also be carried out on the basis of the number of appeals that are currently pending in the different appeal bodies and that are likely to be handled by them with a view to assessing whether the number of committees is sufficient and working methods appropriate.
Kõiki meetmeid seaduse tegelikuks rakendamiseks ei ole siiski veel võetud.
The provision of free legal aid has been included in the new law (Law 4375/2016) for applicants at the appeal stage.
Lisaks on sõlmitud Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifondist ette nähtud hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot [30].
However, all the measures to implement this law in practice have not yet been taken.
ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele edasikaebamisetapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni; selleks ajaks rakendavad Kreeka ametiasutused eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava.
A Ministerial Decision implementing the provision for legal aid under Law 4375/2016 was adopted on 9 September 2016.
Koostöös valitsusväliste organisatsioonidega (Metaction ja Kreeka Pagulaste Nõukogu) rakendatakse kahte projekti: esimene hõlmab kõiki saartel esitatud kaebusi, teine osa mandril esitatud kaebustest (ainult Ateenas ja Thessalonikis esitatud kaebusi, kuid mitte kinnipeetavatelt varjupaigataotlejatelt).
Funding for the implementation of free legal assistance has been secured through the national programme under the Asylum, Migration and Integration Fund (AMIF).
Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigatalituse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta alguseks.
Additionally, a grant agreement was awarded to the UNHCR under AMIF emergency assistance funding for the total amount of EUR 30 million [30].
Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamata kõikidele varjupaigataotlejatele, kes esitavad edasikaebuse, õigus tasuta õigusabile.
This funding is, amongst other things, being used by the UNHCR to provide free legal assistance to applicants for international protection at the appeals stage until the beginning of 2017, by when the Greek authorities are expected to put in place their own free legal aid scheme.
Haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kaitse tekitab endiselt suurt muret eelkõige seetõttu, et puudub nõuetekohaselt toimiv eestkostesüsteem, ei jätku sobivaid majutuskohti ja haavatavate varjupaigataotlejate turvalisus tekitab üldiselt probleeme.
Two projects are being implemented in partnership with non-governmental organisations (Metaction and the Greek Council for Refugees): one on the islands, with full coverage of all appeals and the other one on the mainland, only with partial coverage, for appeals lodged in Athens and Thessaloniki, and not for asylum seekers in detention.
Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh seadusliku esindaja pakkumine).
On 19 September, Greece informed the Commission that the roster of lawyers to be maintained by the Asylum Service will be established by early 2017.
Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikka veel võtma meetmeid, et tagada saatjata alaealistele ka tegelikkuses asjakohased menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused.
Serious concerns remain regarding the protection of vulnerable applicants, including unaccompanied minors, in particular given the lack of a properly functioning guardianship system, inadequacies in terms of suitable accommodation and general concerns regarding their security.
Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, [31] tuntakse jätkuvalt muret selle pärast, kuidas hindamist tegelikkuses teostatakse, sest isiku tuvastamine on puudulik ja politseis toimuva vanuse hindamise korral ei ole ette nähtud õiguskaitsevahendeid.
The new Law 4375/2016 provides for a new Directorate for Reception and a Directorate for Social Integration that both include specialised departments for the reception and integration of unaccompanied minors within the Ministry of Interior and Administrative Reconstruction, including the provision of a legal representative.
Juurdepääs haridusele on märkimisväärselt paranenud.
Despite this, implementing measures still need to be adopted by the Greek authorities to ensure that appropriate procedural guarantees and reception conditions are provided in practice to unaccompanied minors.
2016. aasta augustis võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv integreerumine Kreeka haridussüsteemi.
A further legislative framework that should include provisions for an efficient guardianship system still needs to be adopted.
Kreeka ametiasutused võtavad olulisi meetmeid selle õigusakti täielikuks ja tulemuslikuks rakendamiseks, kuigi kohalikul tasandil on tekkinud sellele vastasseis.
The Greek authorities have confirmed that the Ministry of Labour and Social Solidarity (MoL), which is in charge of unaccompanied minors, is preparing a new law on guardianship that should be ready before the end of 2016.
Eri sidusrühmade sõnul on saatjata alaealiste olukord üldiselt ikka veel ebakindel, kusjuures paljud sidusrühmad tunnevad muret nende turvalisuse pärast nii mandril kui ka saartel asuvates vastuvõtukohtades ning mõni sidusrühm väidab, et lapsi hoitakse sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses või eraldatud alaga avatud vastuvõtukohtades, mis on ülerahvastatud ja ebatervislikud ning kus neil puudub esindaja ja juurdepääs õigusabile [32].
Within this law a special service, possibly a department, would be established for the guardianship system.
Nagu kirjas põhjenduses 10, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada.
While a Ministerial Decision concerning the age assessment of unaccompanied minors seeking asylum has already been adopted by the Greek government [31], there continue to be reported concerns about the implementation of the assessment in practice due to lack of identification and the lack of a legal remedy concerning the age assessment carried out by the police.
Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega.
Law 4415/2016 in August 2016 aims, inter alia, at securing psychosocial support and education for the children of asylum seekers, as well as the smooth integration into the Greek educational system of those who will remain in Greece, following a preparatory, transitional period.
See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja.
Despite local resistance Greek authorities are taking significant measures to implement this legal framework fully and effectively.
Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta.
According to various stakeholders, the situation for unaccompanied minors is still in general precarious, with many concerns about their security in the reception facilities on the mainland and on the islands, and with some indicating that children are still held in detention, or in ‘protected’ areas within open reception facilities, for prolonged periods in crowded and unsanitary conditions without a representative or access to legal aid, until appropriate accommodation can be found for them [32].
Selleks vaadatakse praegu läbi siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavaid Kreeka riiklikke programme, et kohandada need uute prioriteetidega.
As stated in recital 10, the lack of appropriate accommodation for minors is an important problem which still needs to be urgently remedied.
Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule viidud.
The European Commission has provided substantial funding to Greece to support the country in its efforts to bring its asylum management system up to EU standards.
Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on samuti lõppetapis ja peaks varsti lõpule viidama.
Since the beginning of 2015, more than EUR 352 million in emergency assistance has been awarded through Home Affairs Funds (AMIF and Internal Security Fund (ISF)) to Greece, either directly to the Greek authorities or through Union Agencies and international organisations operating in Greece.
Lisaks on õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viidud ametlikult lõpule uue vastutava ametiasutuse määramine, kuid menetlusi ja operatiivmeetmeid tuleb veel ühtlustada, et Kreeka ametiasutused hakkaksid täielikult kasutama riiklike programmide raames ette nähtud rahalisi vahendeid, mida on eelkõige vaja riigis viibivate rändajate vastuvõtu ja neile osutatavate muude teenustega seotud kiireloomuliste vajaduste täitmiseks.
Out of this amount, some EUR 90 million was directly awarded to the Greek authorities in July 2016 to strengthen their capacities to improve living conditions and provide primary healthcare services at refugee accommodation centres, as well as to provide reception and healthcare services to the migrants.
Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, [33] on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks.
Substantial funding (approximately EUR 198 million) aiming at covering the migrants' and refugees' basic humanitarian needs is also being provided to humanitarian partner organisations through the recently created Emergency Support Instrument.
Dublini süsteemi toimimise normaliseerimiseks tehtavad jõupingutused peaksid omakorda taastama Schengeni ala normaalse toimimise.
This funding contributes to the implementation of the emergency response plan developed together by the Commission, the Greek authorities and/or relevant stakeholders to address the ongoing humanitarian situation on the ground and/or to support the implementation of the EU-Turkey Statement.
Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale on alates 2011. aastast peatatud, mis on ajendanud ebaseaduslikult Kreekasse saabuvaid rändajaid liikuma edasi teistesse liikmesriikidesse ning see on üks teisese rände põhjustest, mis on takistanud Schengeni süsteemi nõuetekohast toimimist.
This emergency assistance comes on top of the EUR 509 million allocated to Greece for the period 2014-2020 through its national programmes under the AMIF and ISF Funds, thus making Greece the first beneficiary of EU Home Affairs funds amongst EU Member States.
Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama käesolevas soovituses nimetatud veel võtmata meetmed.
Greece should ensure that such financial resources are fully used in the most efficient and effective manner and without further delay.
Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine, lähtudes solidaarsuse eesmärgist ja õiglasest koormuse jagamisest liikmesriikide vahel, nagu komisjon on välja pakkunud [34].
The revision of the AMIF national programme has been completed, while the revision of the ISF national programme is at its final stages and should soon be completed.
Lisaks tuleb võtta olulisi täiendavaid meetmeid järelejäänud puuduste kõrvaldamiseks Kreeka varjupaigasüsteemis, mis on eelkõige seotud vastuvõtukohtade kvaliteedi, haavatavate varjupaigataotlejate kohtlemise ja ajaga, mis kulub varjupaigataotluste registreerimiseks, esitamiseks ja läbivaatamiseks mõlemas astmes.
Furthermore, although the formal designation of the new Responsible Authority has been completed, in accordance with the requirements set in the legal basis, procedures and operational measures still need to be streamlined to ensure that Greek authorities start fully mobilising the funding available under the national programmes in order to cater for urgent needs especially in the field of reception and other services for the migrants present in the country.
Kuigi lõppeesmärk on täielikult taastata Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale, ei ole seda veel võimalik soovitada, sest tuleb võtta arvesse eespool kirjeldatud raske olukorra mõju kogu varjupaigasüsteemi toimimisele ja vältida Kreeka ülemäärast koormamist.
As acknowledged in the Commission's Communication of 4 March 2016 on ‘Back to Schengen’ [33], ensuring a fully functioning Dublin system is an indispensable part of the wider efforts needed to stabilise the asylum, migration and border policy.
Kreeka on siiski teinud nõuetekohaselt toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsioonilise ja õigusliku struktuuri loomisel märkimisväärseid edusamme ning tõenäoliselt hakkab varjupaigasüsteem lähiajal täielikult toimima, kui on kõrvaldatud kõik järelejäänud puudused, mis on eelkõige seotud vastuvõtutingimustega ja haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kohtlemisega.
These efforts to normalise the functioning of the Dublin system should in turn lead to a return to a normal functioning of the Schengen area.
Seepärast on kohane soovitada, et individuaalsete kinnituste alusel alustataks järk-järgult taas varjupaigataotlejate üleandmist, võttes arvesse riigi suutlikkust asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt varjupaigataotlejaid vastu võtta ja varjupaigataotlusi menetleda ning asjaolu, et teatavaid varjupaigataotlejate rühmi, eelkõige haavatavaid isikuid, kelle hulka kuuluvad saatjata alaealised, ei kohelda praegu nõuetekohaselt.
The incentive for asylum seekers arriving irregularly to Greece to move on to other Member States, which the suspension of Dublin transfers to Greece since 2011 has engendered, is one of the factors leading to the secondary movements which have been undermining the proper functioning of the Schengen system.
Samuti ei tohiks üleandmist taasalustada tagasiulatuvalt, vaid see peaks hõlmama ainult varjupaigataotlejaid, kelle taotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates teatavast kuupäevast, et vältida riigi ülemäärast koormamist.
It is therefore important that Greece takes as a matter of urgency the outstanding actions identified in this Recommendation.
Selleks kuupäevaks tuleks soovituses kehtestada 15. märts 2017.
At the same time, reforming the Dublin rules as proposed by the Commission [34], based on the objective of solidarity and fair burden-sharing between Member States, should be a priority.
Eespool nimetatud kaalutlustel esitatakse käesolevas soovituses meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama selleks, et taasalustada Dublini määruse kohast üleandmist varjupaigataotlejate puhul, kes sisenevad alates 15. märtsist 2017 välispiiri kaudu ebaseaduslikult Kreekasse või kelle varjupaigataotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates sellest kuupäevast määruse (EL) nr 604/2013 kriteeriumide, v.a selle III peatüki artikli 13 alusel.
Negotiations on this proposal are ongoing.
Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka võtma kiiresti kõik käesolevas soovituses nimetatud meetmed.
The Commission acknowledges the important progress made by Greece, assisted by the Commission, EASO, Member States and international and non-governmental organisations, to improve the functioning of the Greek asylum system since the M.S.S judgement in 2011.
Solidaarsuse ja õiglase koormuse jagamise põhimõtte kohaselt peaksid ka teised liikmesriigid aitama kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele, eelkõige lähetama EASO üleskutsel Kreeka ametiasutuste abistamiseks eksperte ja täielikult täitma kohustusi, mis on neile pandud varjupaigataotlejate ümberpaigutamisotsustega.
However, Greece is still facing a challenging situation in dealing with a large number of new asylum applicants, notably arising from the implementation of the pre-registration exercise, the continuing irregular arrivals of migrants, albeit at lower levels than before March 2016, and from its responsibilities under the implementation of the EU-Turkey Statement.
Käesolevas soovituses sätestatakse ühtlasi üleandmise taasalustamise kord, mis peaks iga varjupaigataotleja üleandmise korral hõlmama Kreeka ametiasutuste ja varjupaigataotlejat üle andva liikmesriigi ametiasutuste tihedat koostööd vastavalt liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõttele, et muu hulgas tagada varjupaigataotlejale direktiivi 2013/33/EL nõuetele vastav sobiv majutus ja tema varjupaigataotluse menetlemine kooskõlas direktiiviga 2013/32/EL.
There are moreover further important steps to be taken to remedy the remaining shortcomings in the Greek asylum system, in particular as regards the quality of reception facilities, the treatment of vulnerable applicants and the speed with which asylum applications are registered, lodged and examined in the two instances.
Selleks peab Kreeka esitama konkreetse kinnituse selle kohta, kuidas ta kohtleb igat üleantavat varjupaigataotlejat.
In order to take account of the impact of this challenging situation on the overall functioning of the asylum system and in order to avoid placing an unsustainable burden on Greece, it is not yet possible to recommend a full resumption of Dublin transfers to Greece, although it remains the ultimate goal.
Lisaks tuleks kehtestada tugi- ja aruandlusmehhanism, mida liikmesriikide ekspertidest koosnev EASO tugirühm rakendab selle tagamiseks, et üleantud varjupaigataotlejaid koheldakse ka tegelikkuses kõnealuste nõuete kohaselt.
However, significant progress has been attained by Greece in putting in place the essential institutional and legal structures for a properly functioning asylum system and, there is a good prospect for a fully functioning asylum system being in place in the near future, once all the remaining shortcomings have been remedied, in particular as regards reception conditions and the treatment of vulnerable persons, including unaccompanied minors.
Käesoleva soovituse täieliku rakendamise tagamiseks on väga oluline, et Kreeka annaks regulaarselt aru oma edusammudest nende meetmete rakendamisel.
It is, therefore, appropriate to recommend that transfers should resume gradually and on the basis of individual assurances, taking account of the capacities for reception and treatment of applications in conformity with relevant EU legislation, and taking account of the currently inadequate treatment of certain categories of persons, in particular vulnerable applicants, including unaccompanied minors.
Käesoleva soovituse kohaselt peaks Kreeka esitama 15. veebruariks 2017 esimese aruande, milles tuleks eelkõige kirjeldada seda, mil viisil Kreeka ametiasutused kehtestavad menetluse, mis peaks andma kinnituse, et igal üleandmise üksikjuhul järgitakse asjaomaseid ELi õigusakte.
The resumption should, moreover, not be applied retroactively but concern asylum applicants for whom Greece is responsible starting from a specific date in order to avoid that an unsustainable burden is placed on Greece.
Pärast seda peaks Kreeka andma käesoleva soovituse rakendamisest aru iga kahe kuu järel.
It should be recommended that this date is set at 15 March 2017.
Kõnealuste aruannete ja muu asjaomase teabe põhjal, mis on tema käsutuses, ning võttes arvesse muid suundumusi, annab komisjon regulaarselt aru käesoleva soovituse rakendamisest ja ajakohastab vajaduse korral selles soovitatud meetmeid.
On the basis of the above, this Recommendation sets out the measures that need to be taken or sustained by the Greek authorities in view of resuming Dublin transfers concerning asylum applicants who have entered Greece irregularly at external borders from 15 March 2017 onwards, or for whom Greece is responsible under the criteria other than Article 13 in Chapter III of Regulation (EU) No 604/2013 from that date.
Vastutus otsuste tegemise eest üksikjuhtudel üleandmise taasalustamise kohta jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,
With this objective in mind, Greece should urgently take all of the steps set out in this Recommendation.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: