natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That is because the process for obtaining a ruling requires a detailed request presenting the new situation justifying the exemption, detailing the presence of the entity in terms of employment and providing a full excess profit study, which is clearly more cumbersome for small corporate groups than for large corporate groups.
Selle põhjus peitub asjaolus, et eelotsuse saamiseks tuleb esitada üksikasjalik taotlus, milles on kirjeldatud uut olukorda, mis annab aluse maksuvabastuse kohaldamiseks ning milles on üksikasjalikult kirjeldatud asjaomase üksuse olukorda töökohtade seisukohalt ja milles esitatakse põhjalik uuring ülemäärase kasumi kohta ning mis on väikeste ettevõtteid hõlmavate kontsernide puhul ilmselgelt piiravam kui suurte kontsernide jaoks.
The synergies and cost savings invoked in the ruling requests effectively require a certain scope and size of operations that is sufficiently large to justify the request for a ruling.
Sünergia ja kulude kokkuhoid, mida kirjeldatakse eelotsuste taotlustes, nõuavad tegelikult, et äriühingu tegevuse maht ja ulatus oleks piisavalt suur, et eelotsuse taotlust põhjendada.
Indeed, in response to a request by the Commission, Belgium was unable to provide a single example where the Excess Profit exemption was requested by and granted to a Belgian group entity that is part of a small multinational group.
Komisjonile antud vastuses ei olnud Belgia suuteline esitama mitte ühtki näidet väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse esitatud ja rahuldatud taotluse kohta.
In other words, the contested scheme is also de facto selective since only Belgian entities forming part of a large or at best medium-sized multinational group can effectively benefit from the Excess Profit exemption, not entities that are part of a small multinational group.
Teisisõnu on vaadeldav abikava valikuline ka de facto, kuna üksnes suurde või vähemalt keskmise suurusega hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused saavad tegelikult kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust, erinevalt väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluvatest üksustest.
In conclusion, since the contested scheme allows only Belgian entities forming part of a sufficiently large multinational group establishing new operations in Belgium to reduce their tax base by deducting from their profit actually recorded so-called ‘excess profit’, that scheme should be considered to grant a selective advantage to those entities for the purposes of Article 107(1) of the Treaty.
Kokkuvõttes, kuivõrd kõnealune kord võimaldab ainult sellistel Belgia üksustel, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, ja kes juurutavad Belgias uut tegevust, vähendada oma maksubaasi, arvates oma registreeritud kasumist maha niinimetatud „ülemäärase“ kasumi, tuleb järeldada, et selline abikava annab sellistele üksustele valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Indeed, by reducing the amount of tax normally due under the under the ordinary system of taxation of corporate profits, the Excess Profit exemption relieves those Belgian entities from a cost they should normally bear from their budget and thus confers a selective advantage upon them.
Vähendades maksusummat, mis oleks tulnud tasuda ettevõtete kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel, leevendab ülemäärase kasumi maksuvabastus selliste Belgia ettevõtete eelarvet summa võrra, mida neil oleks tavaolukorras tulnud tasuda ja annab neile sellega valikulise eelise.
Belgium justifies the difference in treatment afforded by the contested scheme by referring to the General Court's judgment of 7 November 2014 in Case T-399/11 and arguing that limiting a tax measure to multinationals does not suffice for a showing of selectivity since that group of companies, in contrast with, for example, offshore companies, does not have common characteristics in terms of economic sector, activity, size of balance sheet, number of employees or country of establishment [83].
Belgia põhjendab kõnealuse korra alusel kohaldatavat kohtlemise erinevust, osutades Üldkohtu 7. novembri 2014. aasta otsusele kohtuasjas T-399/11 ja väites, et asjaolu, et maksumeede on piiratud hargmaiste ettevõtetega, ei ole piisav selleks, et kuulutada see valikuliseks, kuna sellel ettevõtete rühmal, erinevalt näiteks offshore ettevõtetest, ei ole majandussektori, tegevusvaldkonna, bilansimahu, töötajate arvu või asukohariigi seisukohalt ühiseid omadusi [83].
However, not only is the judgment to which Belgium refers under appeal [84], that judgment is not applicable to the contested scheme since it concerned the question whether a tax benefit linked to particular financial transactions was selective, whereas the contested scheme concerns benefits granted to particular categories of undertakings.
Samas ei ole kohtuotsus, millele Belgia osutus, mitte üksnes vaidlustatud, [84] vaid see ei ole samas ka kohaldatav vaadeldava korra suhtes, kuna see hõlmab küsimust sellest, kas teatud konkreetsete finantstehingutega seotud maksueelis on valikuline, samas kui vaadeldav abikava hõlmab teatud konkreetse ettevõtte liigiga seotud eeliseid.
Indeed, in the judgment to which Belgium refers, the General Court held that a tax measure which favours the acquisition of foreign subsidiaries over the acquisition of domestic subsidiaries does not entail a selective advantage for the purposes of Article 107(1) of the Treaty since it did not a priori exclude any category of undertaking from taking advantage of it.
Belgia osutatud kohtuotsuses sedastas Üldkohus, et maksumeede, mis soodustab välisriikides asuvate tütarettevõtjate omandamist võrreldes omamaiste tütarettevõtjate omandamisega, ei andnud mingit valikulist eelist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sellega ei takistata põhimõtteliselt ühelgi konkreetsel ettevõtete kategoorial seda meedet kasutada.
By contrast, only certain categories of undertakings can benefit from the Excess Profit exemption scheme, namely entities that are part of a sufficiently large multinational group establishing new operations in Belgium.
Samas saavad ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutada vaid teatud ettevõtete kategooriad, st ettevõtted, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, kes juurutab Belgias uut tegevust.
The Commission also does not agree, as claimed by Belgium, that that selective advantage results from the absence of taxation abroad of the profit exempted in Belgium, as it is Belgium that unilaterally reduces the tax base of the Belgian group entity benefitting from the contested scheme irrespective of any actual or claimed taxation of the same profit by another Member State.
Komisjon ei ole samuti seisukohal, nagu seda väidab Belgia, et valikuline eelis on seotud sellega, et Belgias maksuvabastuse saanud kasumit ei maksustata välisriikides, kuna Belgia vähendab ühepoolselt kõnealust korda kasutava Belgia üksuse maksubaasi, sõltumata sellest, kas seda kasumit välisriigis tegelikult või väidetavalt maksustatakse.
In any event, Article 107(1) of the Treaty prohibits the grant of State aid by a Member State.
Igal juhul keelatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetega liikmesriigil anda riigiabi.
Therefore, the assessment of whether a particular scheme gives rise to an advantage should be made having regard to the actions of the Member State in question, namely Belgium.
Seetõttu tuleb küsimust selle kohta, kas teatud konkreetse korra alusel antakse sellest kasusaajatele eelis, käsitleda kõnealuse liikmesriigi, st Belgia tegevust silmas pidades.
That assessment need not take into account a possible neutral or negative impact of the scheme at the level of other group companies as a result of their treatment by other Member States.
Sellise hinnangu puhul ei saa arvesse võtta vaadeldava korra neutraalset või negatiivset mõju kontserni kuuluvate teiste äriühingute suhtes, kuna nende käsitlemisega tegelevad teised liikmesriigid.
The contested scheme grants a selective advantage by deviating from the arm's length principle
Vaadeldav kord annab valikulise eelise, kaldudes kõrvale turuväärtuse põhimõttest
Regardless of whether the Belgian corporate income tax system could be said to contain a general rule according to which profit actually recorded by multinational group entities that exceeds an arm's length profit should not be taxed, which the Commission contests [85], the Excess Profit exemption constitutes a derogation from the reference system since both the rationale for that exemption and the methodology used to establish excess profit under the contested scheme contravene the arm's length principle, which forms part of that system.
Komisjoni vaidlustatud asjaolu, mis seisneb selles, et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi võib käsitada sellisena, et see hõlmab või ei hõlma üldist eeskirja, millega ei lubata maksustada hargmaisesse kontserni kuuluvate üksuste kasumiosa, mis ületab turuvääruse põhimõttele vastava kasumi, [85] tähendab, et ülemäärase kasumi maksuvabastus moodustab erandi võrdlussüsteemi suhtes, kuna asjaolud, mis põhjendavad nii maksuvabastust kui ka vaadeldava korra kohaldamiseks väljaselgitatava ülemäärase kasumi suuruse kindlaksmääramise meetodit, piiravad selle süsteemi osaks oleva turuväärtuse põhimõtte kohaldamist.
The arm's length principle under Article 107(1) of the Treaty
Turuväärtuse põhimõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt
The Court of Justice has already held that a reduction in the taxable base that results from a tax measure that enables a taxpayer to employ transfer prices in intra-group transactions that do not resemble prices which would be charged in conditions of free competition between independent undertakings negotiating under comparable circumstances at arm's length confers a selective advantage on that taxpayer, by virtue of the fact that its tax liability under the ordinary tax system is reduced as compared to independent companies which rely on their actually recorded profit to determine their taxable base [86].
Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud, et maksubaasi vähendamine maksumeetme abil, mis võimaldab maksukohustuslasel kasutada kontsernisiseste tehingute puhul siirdehindu, mis erinevad hindadest, mida oleks kohaldatud turuväärtuse põhimõtte alusel võrreldavates tingimustes tehtud kokkulepete puhul vabaturu tingimustes, annab kõnealusele maksukohustuslasele valikulise eelise, kuna maksusumma, mida ta on kohustatud tasuma üldise maksusüsteemi alusel, on väiksem, kui summa, mida peavad maksma iseseisvad äriühingud, kes lähtuvad maksubaasi arvutamisel oma tegelikult registreeritud kasumist [86].
In its judgment on the Belgian tax regime for coordination centres [87], the Court of Justice assessed a challenge to a Commission decision which concluded, inter alia, that the method for determining taxable income under that regime conferred a selective advantage on those centres [88].
Oma kohtuotsuses maksukorralduse kohta, mida Belgia kohaldas koordineerimiskeskuste suhtes, [87] vaatles komisjon otsuse vastu esitatud hagi, ning järeldas, et kõnealuse maksukorralduse alusel kindlaksmääratud maksustatava tuluga anti kõnealustele keskustele valikuline eelis [88].
Under that regime, taxable profit was established at a flat-rate amount which represented a percentage of the full amount of operating costs and expenses, from which staff costs and financial charges were excluded.
Kõnealuse korra kohaselt määrati maksustatav kasum kindlaks kokkuleppelise summana, mis vastas teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest, millest lahutati personaliga seotud kulutused ja finantskohustused.
According to the Court, ‘in order to decide whether a method of assessment of taxable income such as that laid down under the regime for coordination centres confers an advantage on them, it is necessary, (…), to compare that regime with the ordinary tax system, based on the difference between profit and outgoings of an undertaking carrying on its activities in conditions of free competition.’
Euroopa Kohtu otsuses on sätestatud: „Et uurida, kas koordineerimiskeskuste korras ette nähtud maksustatava tulu kindlaksmääramine toob neile keskustele kaasa eelise, tuleb […] võrrelda seda korda üldkehtiva õigusega kehtestatud korraga, mis tugineb vaba konkurentsi tingimustes tegutseva ettevõtja tulude ja kulude erinevusele“.
The Court then held that ‘the effect of the exclusion of [staff costs and the financial costs] from the expenditure which serves to determine the taxable income of the centres is that the transfer prices do not resemble those which would be charged in conditions of free competition’, which the Court found to ‘[confer] an advantage on the coordination centres’ [89].
Euroopa Kohus sedastas samuti, et „kulutuste [personali- ja finantskulud] välistamine nende keskuste maksustatava tulu kindlaksmääramise aluseks olevatest kuludest [ei võimalda] jõuda vaba konkurentsi tingimustes tegelikult eksisteerivate üleminekuhindade lähedastele üleminekuhindadele“, millega Euroopa Kohtu arvates „[antakse] nimetatud keskustele majandusliku eelise“ [89].
The Court has thus accepted that a tax measure which results in a group company charging transfer prices that do not reflect those which would be charged in conditions of free competition — that is, prices negotiated by independent undertakings negotiating under comparable circumstances at arm's length — confers a selective advantage on that group company, in so far as it results in a reduction of its taxable base and thus its tax liability under the ordinary corporate income tax system.
Euroopa Kohus leidis seega, et maksumeetmega, mille alusel kontserni kuuluv äriühing arveldab siirdehindadega, mis ei vasta hindadele, mida oleks kohaldatud vaba konkurentsi tingimustes, st hindadega, mis oleks kokku lepitud iseseisvate ettevõtete vahel tingimustes, mis on võrreldavad turuväärtuse põhimõttega seotud tingimustega, antakse vaadeldavale äriühingule valikuline eelis seoses sellega, et meetme tulemusel väheneb tema maksubaas ja sellega seoses ka üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel sissenõutav maksusumma.
This principle, that transactions between intra-group companies should be remunerated as if they were agreed to by independent companies negotiating under comparable circumstances at arm's length, is generally referred to as the ‘arm's length principle’.
Põhimõtet, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peaksid olema samaväärsed tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel tingimustel, mis on võrreldavad turuväärtusele vastavate tingimustega, nimetatakse üldiselt „turuväärtuse põhimõtteks“.
The purpose of the arm's length principle is to ensure that transactions between group companies are treated for tax purposes by reference to the amount of profit that would have arisen if the same transactions had been executed by independent companies.
Turuväärtuse põhimõte peab tagama, et samasse kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste tehingute maksustamisel võetakse arvesse kasumisummat, mida oleks saadud juhul, kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel; sellise põhimõtte puudumisel oleks kontserni kuuluvate äriühingute suhtes üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel arvutatava maksustatava tulu puhul kohaldatud sooduskohtlemist, mis oleks tekitanud ebavõrdset kohtlemist sellise maksusüsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide tema maksujurisdiktsiooni kuuluvate äriühingute kasumi maksustamine.
Otherwise, group companies would benefit from a favourable treatment under the ordinary corporate income tax system when it comes to the determination of their taxable profit that is not available to standalone companies, leading to unequal treatment between companies that are factually and legally in a similar situation in light of the objective of that system, which is to tax the profit of all companies falling under its tax jurisdiction.
Selleks et hinnata, kas Belgia andis vaadeldava korra abil valikulise eelise, peab komisjon kontrollima, kas Belgia rakendatud süsteem turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi suuruse kindlaksmääramiseks vaadeldava korra teise etapi käigus erineb sellisest meetodist, mille tulemusel saadaks usaldusväärne turutingimustele lähedane väärtus ning kas sellega seoses on kohaldatud turuväärtuse põhimõtet.
The Commission's assessment of whether Belgium granted a selective advantage under the contested scheme must consist in verifying whether the methodology accepted by Belgium for determining the adjusted arm's length profit under the second step of that scheme departs from a methodology that leads to a reliable approximation of a market-based outcome and thus from the arm's length principle.
Niivõrd, kuivõrd meetodi kohaldamisega kaasneb Belgia üksuse jaoks Belgia üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutava maksusumma vähenemine võrreldes teiste õiguslikult ja faktiliselt samaväärses olukorras olevate ettevõtetega, tuleb tunnistada, et sellise meetmega antakse valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
In so far as that methodology results in a lowering of the Belgian entity's tax liability under the general Belgian corporate income tax system as compared to undertakings in a comparable legal and factual situation, that scheme will be deemed to confer a selective advantage for the purposes of Article 107(1) of the Treaty.
Seetõttu peab turuväärtuse põhimõte olema vältimatult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel antava komisjoni hinnangu lahutamatu osa, kui komisjon analüüsib kontserni kuuluvate ettevõtete suhtes kohaldatud maksumeetmeid, sõltumata sellest, kas ja mis vormis on liikmesriik selle põhimõtte võtnud oma riiklikusse õigussüsteemi.
The arm's length principle therefore necessarily forms part of the Commission's assessment under Article 107(1) of the Treaty of tax measures granted to group companies, independently of whether a Member State has incorporated this principle into its national legal system and in what form.
Seda põhimõtet kohaldatakse selleks, et määrata kindlaks, kas kontserni kuuluva äriühingu maksustatava kasumi suurus on äriühingu tulumaksuga maksustamise seisukohalt arvutatud sellise meetodi kohaselt, mis läheneb turutingimustele, nii et kõnealuse äriühingu suhtes ei kohaldata üldist äriühingu tulumaksu süsteemi kasutades eeliskohtlemist võrreldes selliste iseseisvate äriühingute kohtlemisega, kelle maksustatav kasum on määratud kindlaks turutingimuste alusel.
It is used to establish whether the taxable profit of a group company for corporate income tax purposes has been determined on the basis of a methodology that approximates market conditions, so that that company is not treated favourably under the ordinary corporate income tax system as compared to standalone companies whose taxable profit is determined by the market.
Selleks et vältida mitmetimõistmist, tuleb märkida, et turuväärtuse põhimõte, mida komisjon kohaldab riigiabiga seotud hinnangu puhul, ei vasta põhimõttele, mis tuleneb OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 sätetest ja OECD siirdehindade alastest suunistest, mille näol on tegemist mittesiduvate instrumentidega, vaid maksustamisega seotud üldise võrdse kohtlemise põhimõttele, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest ja mis on liikmesriikide jaoks siduv ning hõlmab riiklikke maksueeskirju [90].
Thus, for any avoidance of doubt, the arm's length principle that the Commission applies in its State aid assessment is not that derived from Article 9 of the OECD Model Tax Convention and the OECD TP Guidelines, which are non-binding instruments, but a general principle of equal treatment in taxation falling within the application of Article 107(1) of the Treaty, which binds the Member States and from whose scope the national tax rules are not excluded [90].
Käesoleval juhul leiab komisjon, et vaadeldava korra teises etapis kindlaks määratud „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ suurus, mida on kirjeldatud põhjenduses 15, erineb turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest; seega antakse kõnealust maksukorraldust kasutavatele üksustele valikuline eelis.
In the present case, the Commission considers the methodology for determining the ‘adjusted arm's length profit’ under the second step of the contested scheme described at recital 15 to deviate from the arm's length principle, leading to the grant of a selective advantage in favour of entities benefitting from that scheme.
Belgia ametiasutuste antud kirjelduste põhjal vaadeldava korra kohta ning lähtuvalt komisjoni uuritud individuaalsete eelotsuste valimist ilmnevast teabest [91] leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutanud kontsernidesse kuuluvad Belgia üksused täitsid hargmaistes kontsernides juhtimisega seotud olulisi funktsioone (sõltumata sellest, kas tegemist oli kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega).
According to the description of the contested scheme by the Belgian authorities and consistent with the information presented in the sample of individual rulings reviewed by the Commission [91], Belgian group entities benefitting from the Excess Profit exemption are considered to manage and assume the most complex functions within their multinational group (either overall or limited to a business line or geographic territory).
Nagu on näidatud järgmises jaos, leiab komisjon sellest tulenevalt, et selliste üksuste ja nendega samasse kontserni kuuluvate seotud äriühingute vahel sõlmitud kontsernisisestest tehingutest tulenev jääkkasum oleks tulnud omistada kontserni kuuluvatele Belgia üksustele turuväärtuse põhimõttele vastava kasumina (esimese etapi käigus).
As explained in the following subsection, the Commission therefore considers that the total residual profit resulting from intra-group transactions concluded between those entities and their associated group companies should be attributable to the Belgian group entities as their arm's length profit (under the first step).
Turuväärtuse põhimõtte kohaldamine ei jäta siirdehindade üle otsustamisel (teises etapis) võimalust kindlaks teha ja omistada üldist kasumit, mis erineb sünergiast ja mastaabiefektist tulenevast kasumist.
There is no room in the application of the arm's length principle for a general separate recognition for and allocation of profit from synergies and economies of scale in a transfer pricing assessment (under the second step).
Jääkkasum on „põhiettevõtjana“ tegutseva ja kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastav kasum
The residual profit is the arm's length profit of the Belgian group entity operating as ‘central entrepreneur’
Belgia ametiasutuste kirjelduse kohaselt tugineb vaadeldav kord põhimõttele, et Belgia kontserni kuuluvad üksused tegutsevad „põhiettevõtjatena“ [92].
The Belgian authorities describe the contested scheme as being based on the notion that the Belgian group entities operate as ‘central entrepreneurs’ [92].
Nende väitel on kontserni nendesse Belgia üksustesse koondunud kontserni strateegilist ja taktikalist otsusutusprotsessi hõlmavad olulisemad funktsioonid, sõltumata sellest, kas tegemist on kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega.
According to the Belgian authorities, the main responsibilities for strategic and tactical decision-making and the group's most complex functions — either overall or limited to a business line or geographic territory — are consolidated within those Belgian group entities.
Kontserni kuuluvaid seotud üksusi, kes tegid kontserni kuuluvate Belgia üksustega tehinguid, tuleb seega käsitada alltöövõtjatena, uuringute läbiviijatena, piiratud õigusega edasimüüjate, komisjonimüüjate või agentidena [93] või teiste üksustena, kes täidavad „automaatseid“ ülesandeid ning kelle vastutusala on piiratud.