natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States should inform the Commission on the measures taken in order to comply with the present Recommendation, as well as on any changes made to such measures.
JÄRELMEETMED
The Commission will publish a report on the application of this Recommendation within three years after its adoption.
Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse täitmiseks, samuti kõnealuste meetmete mis tahes muudatustest.
ADDRESSEES
Komisjon avaldab aruande käesoleva soovituse kohaldamise kohta kolme aasta jooksul pärast selle vastuvõtmist.
This recommendation is addressed to the Member States.
ADRESSAADID
Done at Brussels, 28 January 2016.
Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
Commission Recommendation (EU) 2016/193
Komisjoni soovitus (EL) 2016/193,
of 10 February 2016
10. veebruar 2016,
addressed to the Hellenic Republic on the urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council
mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt
The transfer of applicants for international protection under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council [1] (hereafter ‘the Dublin Regulation’) has been suspended by Member States since 2011, following two judgments the European Court of Human Rights and the Court of Justice of the European Union [2] which identified systemic deficiencies in the Greek asylum system which risked to constitute a violation of the fundamental rights of applicants for international protection transferred from Member States to Greece under Council Regulation (EC) No 343/2003 [3].
Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 [1] (edaspidi „Dublini määrus”) kohase üleandmise 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, [2] millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis võivad endast kujutada liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 [3] kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.
The Committee of Ministers of the Council of Europe has been monitoring the situation in Greece since the M.S.S v Belgium and Greece judgment was delivered by the European Court of Human Rights in 2011 on the basis of progress reports that Greece is required to submit as evidence of the execution of the judgment and on the basis of evidence from NGOs and international organisations, such as the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), that operate in Greece.
Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid.
As a result of the M.S.S judgment, Greece committed to reform its asylum system on the basis of a national Action Plan on Asylum Reform and Migration Management presented in August 2010 and revised in January 2013 (hereafter ‘the Greek Action Plan’).
Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava”).
Operational support was provided by EASO from 1 April 2011 to 31 December 2014.
Olukord Kreekas ajendas ühtlasi komisjoni algatama Kreeka suhtes mitu rikkumismenetlust, mis on muu hulgas seotud ebapiisava juurdepääsuga varjupaigamenetlusele, ebapiisava vastuvõtusuutlikkuse ja puudulike vastuvõtutingimustega, sealhulgas kinnipidamiskeskustes, suutmatusega võtta ebaseaduslikelt rändajatelt ja varjupaigataotlejatelt sõrmejälgi, saatjata alaealiste asjakohase hoolduse puudumisega ning piisava õigusabi puudumisega otsuste vaidlustamise korral.
During this period, the deployment of Asylum Support Teams assisted Greece to support the establishment of the three new services, as well as with the reception of vulnerable persons, the treatment of the pending applications for international protection, in particular at second instance, and with capacity-building in absorption of European Union funds.
Käesolev soovitus ei piira menetluses olevaid või edasisi rikkumismenetlusi, mida komisjon võib soovituses tõstatatud küsimustega seoses algatada.
On 4 December 2014, Greece made a further request to EASO for Special Support, and support is now committed to be provided until the end of May 2016.
Samal ajal on komisjon võtnud kooskõlastatud meetmeid, et aidata Kreeka varjupaigasüsteemi puudusi kõrvaldada.
The situation in Greece also prompted the Commission to bring a number of infringement proceedings against Greece, concerning, inter alia, insufficient access to the asylum procedure, insufficient reception capacity and poor reception conditions, including in detention facilities, failure to fingerprint irregular migrants and asylum applicants, the lack of appropriate treatment of unaccompanied minors, and the lack of adequate legal assistance for appeals.
Komisjon on jälginud Kreeka tegevuskavas kavandatud meetmete rakendamist Kreeka poolt ning osutanud rahalist ja tehnilist abi, rõhutades muu hulgas rikkumismenetluste käigus tõstatatud küsimuste lahendamisele suunatud tegevusi.
The present recommendation is without prejudice to any pending or future infringement proceedings which the Commission may bring related to matters raised in the present recommendation.
Komisjoni talituste töödokument esitati nõukogule 2014. aasta oktoobris [4] ja selles anti hinnang Kreeka tegevuskava rakendamisele ning tõsteti esile Kreeka varjupaigasüsteemis veel esinevaid puudusi, mis vajavad kiiret tähelepanu.
At the same time, the Commission has been taking concerted action to help remedy the shortcomings in Greece's asylum system.
Komisjon on teinud tihedat koostööd kõigi huvitatud liikmesriikide ja Norraga, pidades regulaarseid sihtotstarbelisi koosolekuid nn Kreeka sõprade töörühmas, mida juhib komisjon.
The Commission has monitored the implementation by Greece of the measures envisaged in the Greek Action Plan and provided financial and technical support, placing an emphasis, inter alia, on the actions aimed at addressing the concerns raised in its infringement proceedings.
See töörühm on foorum Kreeka tegevuskava rakendamise seisu käsitleva teabe vahetuseks ja võimaldab muu hulgas huvitatud liikmesriikidel teha ettepanekuid praktiliste koostöömeetmete kohta;
The Commission has worked very closely with all interested Member States and Norway, through regular ad hoc meetings of the so-called ‘Friends of Greece’ Group, chaired by the Commission.
Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist on Kreekale eraldatud 294,5 miljonit eurot ning Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendist 214,8 miljonit eurot.
This Group is a forum for the exchange of information on the state of implementation of the Greek Action Plan, inter alia, allowing interested Member States to propose practical cooperation measures and was last held on 27 February 2015.
Alates 2014. aastast on Kreeka saanud erakorralise toetusena täiendavad 133 miljonit eurot.
In addition, the participation of EASO, Frontex, UNHCR and the International Organisation for Migration (IOM) aims to ensure the availability of up-to-date information on the situation on the ground.
Lisaks sai Kreeka aastatel 2008–2013 märkimisväärset rahalist toetust Euroopa Pagulasfondist, kaasa arvatud kokku üle 50,6 miljoni euro eest erakorralist toetust.
Greece has been allocated a significant amount of European Union funding for the period 2014-2020 to assist it with national measures taken in the field of asylum and migration.
Kreeka ees seisvaid probleeme on tublisti süvendanud sisserändajate hulga väga suur kasv 2015. aasta jooksul, mis paneb tohutu surve Kreeka ressurssidele ja suutlikkusele tulla toime rändajate massilise sissevooluga väljastpoolt Euroopa Liitu, sealhulgas suure hulga inimestega, kes vajavad tõenäoliselt rahvusvahelist kaitset.
Under the Asylum, Migration and Integration Fund it has been allocated a total of EUR 294,5 million, and under the Internal Security Fund — Borders and Visas a total of EUR 214,8 million.
2015. aastal saabus Kreeka saartele enam kui 868000 ebaseaduslikku rändajat, tekitades seninägematu rände- ja humanitaarkriisi, mis nõuab kiiret tegutsemist.
A further EUR 133 million has been awarded to Greece under emergency assistance since 2014.
2015. aasta mais tutvustas komisjon oma Euroopa rände tegevuskava [5] ja 14. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 40000 ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavat inimest, neist 16000 Kreekast [6].
In addition, significant funding was provided to Greece under the European Refugee Fund in the years 2008-2013, including emergency funding totalling over EUR 50,6 million.
22. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber veel 120000 inimest, neist vähemalt 50400 Kreekast [7].
The challenges faced by Greece have been significantly exacerbated by the very large increase in arrivals of migrants during the course of 2015, placing enormous pressures on Greece's resources and capacity to deal with the large influx of migrants from outside the European Union, including large numbers of persons likely to be in need of international protection.
Kokku kuulub nende kahe otsuse alusel Kreekast kahe aasta jooksul teistesse liikmesriikidesse ümber paigutamisele seega vähemalt 66400 inimest [8].
In 2015, over 868000 irregular migrants arrived in the Greek islands, creating an unprecedented migratory and humanitarian crisis requiring urgent action.
2015. aasta septembris algas Kreekas ja Itaalias komisjoni, Frontexi, EASO ja Europoli toetusel esmase vastuvõtu süsteemi rakendamine.
In May 2015, the Commission presented its European Agenda on Migration [5], and on 14 September 2015, the Council adopted a Decision to relocate 40000 persons in clear need of international protection from Italy and Greece, of which 16000 are to be relocated from Greece [6].
Komisjon võttis 29. septembril 2015 vastu teatise, milles visandatakse Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed ning kutsutakse üles täielikult rakendama ümberpaigutamiskava ja esmase vastuvõtu keskustes töötavaid rände haldamise tugirühmi.
On 22 September 2015, the Council adopted a Decision to relocate a further 120000 persons from Italy and Greece, among which at least 50400 persons are to be relocated from Greece [7].
Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.
Altogether, under these two Council Decisions at least 66400 persons are thus due to be relocated from Greece to other Member States over a period of 2 years [8].
Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma vastuvõtusuutlikkust 30000 kohani ning võimaldama ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toel üüritoetusi ja vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20000 inimesele.
In September 2015, the implementation of the ‘hotspot’ approach started in Greece and Italy, with support from the Commission, Frontex, EASO and Europol agencies.
Kokku seega 50000 majutuskoha eesmärk on rahuldada nii ebaseaduslike rändajate kui ka varjupaigataotlejate vastuvõtu vajadust Kreekas, kaasa arvatud nende inimeste puhul, keda võidakse ümber paigutada teistesse liikmesriikidesse.
On 29 September 2015, the Commission adopted a Communication outlining the immediate operational, budgetary and legal measures under the European Agenda on Migration, and calling for the full roll-out of the Relocation Scheme and Migration Management Support Teams working in ‘hotspot’ areas.
Euroopa Nõukogu ministrite komitee hindas 8.–9. detsembril 2015 peetud koosolekul M.S.S kohtuotsuse täitmist.
To this end, Greece presented a Roadmap on the implementation of the relocation scheme and hotspots to the Council on 1 October 2015 that outlines certain actions to be prioritised to ensure implementation of agreed pending actions in the areas of asylum and reception.
Komitee kutsus ametiasutusi tungivalt üles jätkama jõupingutusi varjupaigataotlejate ja eelkõige saatjata alaealiste elutingimuste parandamiseks [9].
At its meeting on 8-9 December 2015, the Committee of Ministers of the Council of Europe assessed the execution of the M.S.S judgment.
Kreeka varjupaigasüsteemis on toimunud märkimisväärseid edasiminekuid tänu Kreeka tegevuskava (2010–2014) kohaselt ellu viidud reformidele.
It welcomed the creation of the new administrative authority for immigration;
Loodud on kolm uut Kreeka politseist sõltumatut haldusteenistust:
took note of the increase of the accommodation capacity for asylum seekers as well as of the planned further increase and called upon the authorities to ensure sustainable and undisrupted operation of open reception facilities and provision of services that meet adequate standards.
esmase vastuvõtmise teenistus, apellatsiooniamet (loodud 2011. aastal, kuid praegusel hetkel ei tegutse) ja varjupaigatalitus (alates 2013. aastast).
It strongly invited the authorities to pursue their efforts, regarding the living conditions of asylum seekers generally and unaccompanied minors in particular [9].
Materiaalsed tingimused vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustes on alates 2011. aastast teataval määral paranenud ja mõned kõige puudulikumate tingimustega kinnipidamisasutustest on suletud.
On 15 December 2015, the Commission adopted a Communication on the progress made by Greece on the implementation of the hotspots that outlined the developments in Greece in connection with the establishment of the hotspots scheme on the Aegean islands [10].
Siiski tuleb Kreekal teha täiendavaid jõupingutusi, et tagada oma varjupaigasüsteemi toimimine täielikus vastavuses liidu õigusega.
This report highlighted the new commitments made by Greece and the UNHCR to increase reception capacity, but also stressed the need for Greece to improve reception capacity at the hotspots and on the mainland, in particular for unaccompanied minors and vulnerable persons.
Kreeka varjupaigatalitusel on seitse toimivat piirkondlikku ametit: Atikas, Lesbosel, Põhja-Évroses, Lõuna-Évroses, Rhodosel ja Thessaloníkis, lisaks äsja, 2016. aastal avatud piirkondlik varjupaigaamet Sámose saarel.
There have been some significant improvements in the Greek asylum system, as part of Greece's reforms under its Action Plan (2010-2014).
Kolm varjupaigaüksust tegutsevad ka Amygdalézas, Pátras ja Xánthis ning neis vaadatakse läbi rahvusvahelise kaitse taotlusi, mida on esitanud kinnipidamisasutustes viibivad ebaseaduslikud rändajad.
Three new administrative services independent from the Hellenic Police have been established:
Selleks et need ametid ja üksused oleksid täielikult töövõimelised, on vaja piisavalt töötajaid.
the First Reception Service, the Appeal Authorities (established in 2011, but currently not operational) and the Asylum Service (since 2013).
Lisaks on Kreeka ametiasutused võtnud endale kohustuse avada kokku 13 piirkondlikku varjupaigaametit.
Material conditions in reception and detention centres have shown some improvement since 2011, and some of the detention facilities with the poorest conditions have been shut down.
Kreekal on veel lõpule viimata kõigi ülejäänud piirkondlike varjupaigaametite loomine ja töötajatega varustamine vastavalt 2015. aasta ümberpaigutamise tegevuskavale, et võimaldada kogu riigis toimivat juurdepääsu varjupaigamenetlusele.
However, further efforts still need to be made by Greece in order to ensure that its asylum system is functioning in full alignment with the requirements of Union law.
Kreeka on teataval määral suurendanud varjupaigataotlejate vastuvõtu suutlikkust, kuid see ei ole veel piisav.
The Greek Asylum Service has seven operational Regional Offices in Attica, Lesvos, Northern Evros, Southern Evros, Rhodes and Thessaloniki, including a newly opened Regional Asylum Office at the island of Samos in 2016.
Kreeka peaks tagama, et vastuvõtutingimused avatud ja suletud vastuvõtukeskustes, kaasa arvatud psühhosotsiaalsed teenused ning juurdepääs vajalikele tervishoiu- ja ravivõimalustele, on vastavuses asjaomases liidu õigusaktis, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL [11] nõutud standarditega ning et neid tingimusi täidetakse pidevalt.
Three Asylum Units are also operational in the areas of Amygdaleza, Patra and Xanthi, which examine applications for international protection submitted by irregular migrants in detention.
Ühtlasi peaks Kreeka tagama vastuvõtutingimuste jätkusuutlikkuse piisavate riigieelarveliste vahendite või võimaluse korral selleks eraldatud ELi vahendite abil.
Adequate staffing needs to be in place for these offices and units to be fully operational.
Selleks et tagada varjupaigataotlejatele juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile, asutas Kreeka apellatsiooniameti, kes vastutab selliste apellatsioonikomiteede tegutsemise eest, kes on pädevad läbi vaatama varjupaigatalituse negatiivsete esimese astme otsuste suhtes esitatud apellatsioone.
The Greek authorities have moreover committed to open a total of 13 Asylum Regional Offices.
2015. aasta septembri lõpus lõpetasid apellatsioonikomiteed tegevusloa aegumise tõttu oma tegevuse, mistõttu on esimese astme tagasilükkamisotsuseid võimalik küll vaidlustada, kuid neid ei võeta menetlusse.
Greece still needs to complete the establishment and adequate staffing of all remaining Regional Asylum Offices, as foreseen in the 2015 Relocation Roadmap, in order to allow for effective access to the asylum procedure throughout the whole country.
Seetõttu puudub praegu reaalne juurdepääs tõhusa õiguskaitsevahendi süsteemile.
Some increase in the reception capacity for asylum seekers in Greece took place but it is not yet sufficient.
Kujunenud olukord kahjustab ka ümberpaigutusmenetluse tulemuslikku rakendamist juhul, kui taotleja esitab ümberpaigutamis- või üleandmisotsuse suhtes apellatsiooni.
Greece should ensure that the reception conditions in open and closed reception accommodation, including psychosocial services and access to the necessary health care and treatment, are in compliance with the standards required under the relevant Union legislation, notably the Reception Conditions Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council [11], and that they are continuously maintained.
Paljudel varjupaigataotlejatel puudub praegu vajalik tasuta õigusabi, mis võimaldaks neil esitada kooskõlas ELi õigusega apellatsioone varjupaiga andmise esimese astme otsuste suhtes.
Greece should also ensure sustainability of the reception conditions through appropriate funding from the national budget or, to the extent available, through allocated EU funds.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL [12] asjakohaseid sätteid ei ole veel liikmesriigi õigusse üle võetud või rakendatud.
In order to guarantee access to an effective remedy for asylum seekers, Greece established an Appeals Authority, responsible for the operation of Appeal Committees, competent for examining the appeals submitted against the negative first instance decisions of the Asylum Service.
Haavatavate isikute kindlakstegemise korda Kreekas on täiustatud.
At the end of September 2015, the Appeal Committee ceased to operate because their mandate expired, with the result that first instance rejection decisions can be lodged but cannot be dealt with.
Varjupaigatalitus on koostöös EASO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga näinud ette sõelumismenetluse, et teha kindlaks haavatavad varjupaigataotlejad, näiteks saatjata alaealised, et tagada nende toetamine menetluse käigus.
Consequently, no access to a system of effective remedy is currently available in practice.
Saatjata alaealistega seoses on Kreeka teatanud, et isiku ja vanuse kindlakstegemise menetlus toimub saatjata alaealiste puhul esmase vastuvõtmise menetluse ja varjupaigamenetluse käigus.
This situation also undermines the effective implementation of the Relocation procedure, in the cases where an applicant submits an appeal against a relocation or transfer decision.
Peale selle nähakse ette menetlus saatjata alaealiste kohtlemiseks Kreeka politsei, esmase vastuvõtmise teenistuse ja varjupaigatalituse poolt.
Many asylum-seekers are currently not provided with the necessary free legal aid to enable them to pursue an appeal against a first instance asylum decision, in accordance with the EU rules.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata saatjata alaealiste eestkoste süsteemile, kuna alaealisi esindama määratud prokuröridel puuduvad vajalikud vahendid suure hulga neile määratud juhtumite käsitlemiseks ja lisaks puudub institutsioon või organ, kelle poole prokurörid saaksid pöörduda alaliste eestkostjate määramiseks.
The relevant provisions of Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council [12] have not yet been transposed into national law or implemented.
Ühtlasi tuleks võtta konkreetseid meetmeid tagamaks, et kõik saatjata alaealised saadetakse viivitamata spetsiaalsetesse majutuskeskustesse ja et nad saavad abi spetsialistidelt.
There have been improvements in the procedures for identifying vulnerable persons in Greece.
Dublini määruse alusel toimunud Kreekale üleandmiste peatamine 2011. aastal on märkimisväärselt kahjustanud Dublini süsteemi kasutamise tulemuslikkust Euroopa Liidus.
The Asylum Service, in cooperation with EASO and UNHCR, has put in place a screening procedure aimed at identifying vulnerable applicants, such as unaccompanied minors with a view to ensuring their support during the procedure.
Suutmatus üleandmisi lõpule viia kahjustab ka 2015. aasta septembris Kreeka abistamiseks vastu võetud ümberpaigutamismeetmete tulemuslikkust, võttes eelkõige rändajatelt ära ühe peamise ajendi mitte liikuda edasi teistesse liikmesriikidesse.
For unaccompanied minors, Greece has reported that an identification and age assessment procedure for unaccompanied minors is being followed within the first reception procedure and the asylum procedure.
Kreeka on astunud suuri samme oma varjupaigasüsteemi toimimise parandamiseks, kuid puudusi on veelgi.
Additionally, a procedure is being established for the treatment of unaccompanied minors by the Hellenic Police, the First Reception Service and the Asylum Service.
Seega peaks Kreeka võtma kiiremas korras vajalikud meetmed Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks, tagades eelkõige selle, et Dublini määruse alusel üle antud isikud saaksid kasutada kõiki neile varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustikuga ette nähtud õigusi, kaasa arvatud juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile rahvusvahelise kaitse taotlusele saadud negatiivse vastuse korral ning asjakohased vastuvõtutingimused.
The guardianship system for unaccompanied minors should receive further attention, as Public Prosecutors appointed to represent minors do not have the necessary resources to handle the large number of cases referred to them and there is no institution or body in place that prosecutors can refer to in order to appoint permanent guardians.
Käesolevas soovituses on esitatud peamised meetmed, mida Kreeka peaks allesjäänud puuduste suhtes võtma.