natgillin/translations-raw huggingface dataset:
establishing a prohibition of fishing for greater forkbeard in Union and international waters of VIII and IX by vessels flying the flag of Spain
millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse lima-niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes
Greater forkbeard (Phycis blennoides)
Lima-niituimluts (Phycis blennoides)
Union and international waters of VIII and IX
VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
Commission Regulation (EU) 2015/2231
Komisjoni määrus (EL) 2015/2231,
amending Regulation (EC) No 1126/2008 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Accounting Standards 16 and 38
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite 16 ja 38 osas
On 12 May 2014, the International Accounting Standards Board (IASB) issued amendments to IAS 16 Property, Plant and Equipment and IAS 38 Intangible Assets entitled Clarification of Acceptable Methods of Depreciation and Amortisation.
12. mail 2014 andis Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja IAS 16 „Materiaalsed põhivarad” muudatused pealkirjaga „Kulumi- ja amortisatsiooniarvestuse lubatavate meetodite selgitus”.
Due to divergent practices, it is necessary to clarify, whether it is appropriate to use revenue-based methods to calculate the depreciation or amortisation of an asset.
Erinevate tavade tõttu on vaja selgitada, kas vara kulumi ja amortisatsiooni arvutamiseks on asjakohane kasutada tulupõhiseid meetodeid.
The consultation with the European Financial Reporting Advisory Group confirms that the amendments to IAS 16 and IAS 38 meet the criteria for adoption set out in Article 3(2) of Regulation (EC) No 1606/2002.
Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IAS 16 ja IAS 38 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.
International Accounting Standard (IAS) 16 Property, Plant and Equipment is amended as set out in the Annex to this Regulation;
IAS 16 „Materiaalsed põhivarad” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;
IAS 38 Intangible Assets is amended as set out in the Annex to this Regulation.
IAS 38 „Immateriaalsed varad” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Done at Brussels, 2 December 2015.
Brüssel, 2. detsember 2015
Clarification of Acceptable Methods of Depreciation and Amortisation
Kulumi- ja amortisatsiooniarvestuse lubatavate meetodite selgitus
(Amendments to IAS 16 and IAS 38)
(IAS 16 ja IAS 38 muudatused)
Amendments to IAS 16 Property, Plant and Equipment
Muudatused raamatupidamisstandardis IAS 16 Materiaalne põhivara
Paragraph 56 is amended and paragraphs 62A and 81I are added.
Muudetakse lõiget 56 ja lisatakse lõiked 62 A ja 81I.
Paragraphs 60–62 are not amended but are included here for ease of reference.
Lõikeid 60–62 ei muudeta, kuid need on esitatud osundamise lihtsustamiseks.
Depreciable amount and depreciation period
Amortiseeritav osa ja kulumiarvestuse periood
The future economic benefits embodied in an asset are consumed by an entity principally through its use.
(Majandus)üksus tarbib varast saadavat tulevast majanduslikku kasu peamiselt selle kasutamise kaudu.
However, other factors, such as technical or commercial obsolescence and wear and tear while an asset remains idle, often result in the diminution of the economic benefits that might have been obtained from the asset.
Samas vähendavad aga varast saadavat võimalikku majanduslikku kasu ka teised tegurid, nagu tehniline või kaubanduslik iganemine või kulumine seisaku ajal.
Consequently, all the following factors are considered in determining the useful life of an asset:
Seega arvestatakse vara kasuliku eluea määramisel kõiki järgmisi asjaolusid:
technical or commercial obsolescence arising from changes or improvements in production, or from a change in the market demand for the product or service output of the asset.
tehniline või kaubanduslik iganemine, mis on tingitud tootmisprotsessi muutustest või parendamistest või turunõudluse muutumisest selle toote või teenuse järele, mis on vara väljundiks.
Expected future reductions in the selling price of an item that was produced using an asset could indicate the expectation of technical or commercial obsolescence of the asset, which, in turn, might reflect a reduction of the future economic benefits embodied in the asset.
Vara abil toodetud objekti müügihinna eeldatav tulevane vähenemine võib viidata vara tehnilise või kaubandusliku iganemise ootusele, mis omakorda võib peegeldada varast saadava tulevase majandusliku kasu vähenemist.
Depreciation method
Kulumiarvestuse meetod
The depreciation method used shall reflect the pattern in which the asset's future economic benefits are expected to be consumed by the entity.
Kasutatav kulumiarvestuse meetod peegeldab seda, kuidas (majandus)üksus varast saadavat tulevast majanduslikku kasu eeldatavasti kasutama hakkab.
The depreciation method applied to an asset shall be reviewed at least at each financial year-end and, if there has been a significant change in the expected pattern of consumption of the future economic benefits embodied in the asset, the method shall be changed to reflect the changed pattern.
Vara kulumiarvestuse meetod vaadatakse üle vähemalt kord iga majandusaasta lõpus ning kui eeldatava varast saadava majandusliku kasu tarbimismudelis on toimunud oluline muutus, muudetakse seda meetodit vastavalt muutunud tarbimismudelile.
Such a change shall be accounted for as a change in an accounting estimate in accordance with IAS 8.
Selline muutus kajastatakse arvestushinnangu muutusena kooskõlas IAS 8-ga.
A variety of depreciation methods can be used to allocate the depreciable amount of an asset on a systematic basis over its useful life.
Vara amortiseeritava osa süstemaatiliseks jaotamises kasulikule tööeale võib kasutada mitmesuguseid kulumiarvestuse meetodeid.
These methods include the straight-line method, the diminishing balance method and the units of production method.
Nendeks meetoditeks on lineaarne meetod, kahaneva jäägi meetod ja tootmisühikute meetod.
Straight-line depreciation results in a constant charge over the useful life if the asset's residual value does not change.
Lineaarne kulumiarvestuse meetod tähendab vara ühtlast amortiseerimist kasuliku eluea jooksul, juhul kui selle lõppväärtus ei muutu.
The diminishing balance method results in a decreasing charge over the useful life.
Kahaneva jäägi meetod seisneb vara vähenevas amortiseerimises kasuliku eluea jooksul.
The units of production method results in a charge based on the expected use or output.
Tootmisühikute meetod seisneb vara amortiseerimises eeldatava kasutuse või toodangu alusel.
The entity selects the method that most closely reflects the expected pattern of consumption of the future economic benefits embodied in the asset.
(Majandus)üksus valib meetodi, mis peegeldab kõige täpsemalt sellest varast saadavat majanduslikku kasu.
That method is applied consistently from period to period unless there is a change in the expected pattern of consumption of those future economic benefits.
Meetodit rakendatakse järjepidevalt kõikidele perioodidele, välja arvatud juhul, kui sellest varast saadava majandusliku kasu eeldatavas tarbimismudelis toimub muutus.
A depreciation method that is based on revenue that is generated by an activity that includes the use of an asset is not appropriate.
Kulumiarvestuse meetodit, mis põhineb vara kasutamist hõlmava tegevusega teenitud tulul, ei ole lubatud kasutada.
The revenue generated by an activity that includes the use of an asset generally reflects factors other than the consumption of the economic benefits of the asset.
Vara kasutamist hõlmava tegevusega teenitud tulu peegeldab üldjuhul muid tegureid kui varast saadava majandusliku kasu tarbimine.
For example, revenue is affected by other inputs and processes, selling activities and changes in sales volumes and prices.
Näiteks mõjutavad tulu muud sisendid ja protsessid, müügitegevus ning müügimahu ja -hindade muutused.
The price component of revenue may be affected by inflation, which has no bearing upon the way in which an asset is consumed.
Tulu hinnakomponenti võib mõjutada inflatsioon, mis ei ole kuidagi seotud sellega, kuidas vara tarbitakse.
An entity shall apply those amendments prospectively for annual periods beginning on or after 1 January 2016.
Varasem rakendamine on lubatud.
Earlier application is permitted.
Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.
If an entity applies those amendments for an earlier period it shall disclose that fact.
Muudatused raamatupidamisstandardis IAS 38 Immateriaalsed varad
Amendments to IAS 38 Intangible Assets
Muudetakse lõiget 92.
Paragraph 92 is amended.
Lõikes 98 asendatakse väljend „tootmisühiku meetod” väljendiga „tootmisühikute meetod”.
In paragraph 98, the phrase ‘unit of production method’ has been amended to ‘units of production method’.
Lisatakse lõiked 98 A–98C ja 130J.
Paragraphs 98A–98C and 130J are added.
Lõiget 97 ei muudeta, kuid see on esitatud osundamise lihtsustamiseks.
Paragraph 97 is not amended but is included here for ease of reference.
KASULIK ELUIGA
USEFUL LIFE
Tulenevalt tehnoloogia kiirest arengust võivad arvutitarkvara ja paljud muud immateriaalsed varad tehnoloogiliselt iganeda.
Given the history of rapid changes in technology, computer software and many other intangible assets are susceptible to technological obsolescence.
Seepärast on nende kasulik eluiga sageli lühike.
Therefore, it will often be the case that their useful life is short.
Immateriaalse vara abil toodetud objekti müügihinna eeldatav tulevane vähenemine võib viidata vara tehnilise või kaubandusliku iganemise ootusele, mis omakorda võib peegeldada varast saadava tulevase majandusliku kasu vähenemist.
Expected future reductions in the selling price of an item that was produced using an intangible asset could indicate the expectation of technological or commercial obsolescence of the asset, which, in turn, might reflect a reduction of the future economic benefits embodied in the asset.
Amortisatsiooniperiood ja -meetod
Amortisation period and amortisation method
Piiratud kasuliku elueaga immateriaalse vara amortiseeritav osa jaotatakse süstemaatiliselt selle kasulikule elueale.
The depreciable amount of an intangible asset with a finite useful life shall be allocated on a systematic basis over its useful life.
Amortiseerimine algab siis, kui vara on kasutamisvalmis, st siis, kui vara on juhtkonna poolt ette nähtud asukohta ja tööseisundisse viidud.
Amortisation shall begin when the asset is available for use, ie when it is in the location and condition necessary for it to be capable of operating in the manner intended by management.
Amortiseerimine lõpeb kas kuupäeval, mil vara liigitatakse müügiks hoitavaks (või ta hakkab kuuluma müügigruppi, mida liigitatakse müügiks hoitavaks) kooskõlas IFRS 5-ga või kuupäeval, mil lõpetatakse selle vara kajastamine, olenevalt sellest, kumb on varem.
Amortisation shall cease at the earlier of the date that the asset is classified as held for sale (or included in a disposal group that is classified as held for sale) in accordance with IFRS 5 and the date that the asset is derecognised.
Kasutatav amortisatsioonimeetod peegeldab seda, kuidas (majandus)üksus varast saadavat majanduslikku kasu eeldatavasti tarbima hakkab.
The amortisation method used shall reflect the pattern in which the asset's future economic benefits are expected to be consumed by the entity.
Kui seda tarbimismudelit ei ole võimalik usaldusväärselt kindlaks määrata, kasutatakse lineaarset meetodit.
If that pattern cannot be determined reliably, the straight-line method shall be used.
Iga perioodi amortisatsioonisumma kajastatakse koondkasumi aruandes, kui käesolev või mõni muu standard ei luba või nõua selle kajastamist mõne muu vara finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse koostisosana.
The amortisation charge for each period shall be recognised in profit or loss unless this or another Standard permits or requires it to be included in the carrying amount of another asset.
Vara amortiseeritava osa süstemaatiliseks jaotamiseks kasulikule elueale võib kasutada erinevaid amortisatsioonimeetodeid.
A variety of amortisation methods can be used to allocate the depreciable amount of an asset on a systematic basis over its useful life.
Meetodi valimisel lähtutakse varas sisalduva eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelist ja meetodit rakendatakse järjepidevalt perioodist perioodi, välja arvatud siis, kui eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelis on toimunud muutus.
The method used is selected on the basis of the expected pattern of consumption of the expected future economic benefits embodied in the asset and is applied consistently from period to period, unless there is a change in the expected pattern of consumption of those future economic benefits.
Kehtib vaidlustatav eeldus, et lubamatu on kasutada amortisatsioonimeetodit, mis põhineb immateriaalse vara kasutamist hõlmava tegevusega teenitud tulul.
There is a rebuttable presumption that an amortisation method that is based on the revenue generated by an activity that includes the use of an intangible asset is inappropriate.
Immateriaalse vara kasutamist hõlmava tegevusega teenitud tulu peegeldab üldjuhul tegureid, mis ei ole otseselt seotud immateriaalsest varast saadava majandusliku kasu tarbimisega.
The revenue generated by an activity that includes the use of an intangible asset typically reflects factors that are not directly linked to the consumption of the economic benefits embodied in the intangible asset.
Kõnealune eeldus võib kehtivuse kaotada ainult teatud piiratud asjaoludel:
This presumption can be overcome only in the limited circumstances:
kui immateriaalset vara kajastatakse tulu näitajana, nagu on kirjeldatud lõikes 98C, või
in which the intangible asset is expressed as a measure of revenue, as described in paragraph 98C; or
kui on võimalik tõendada, et tulu ja immateriaalsest varast saadava majandusliku kasu tarbimise vahel on tugev korrelatsioon.
when it can be demonstrated that revenue and the consumption of the economic benefits of the intangible asset are highly correlated.
Sobiva amortisatsioonimeetodi valimisel vastavalt lõikele 98 võib (majandus)üksus määrata kindlaks immateriaalses varas sisalduva valitseva piiranguteguri.
In choosing an appropriate amortisation method in accordance with paragraph 98, an entity could determine the predominant limiting factor that is inherent in the intangible asset.
Näiteks võidakse immateriaalse vara kasutamise lepingus piirata (majandus)üksuse õigust vara kasutamisele teatud kindla aastate arvuga (st ajaline piirang), toodetud ühikute arvuga või teenitava tulu fikseeritud kogusummaga.
For example, the contract that sets out the entity's rights over its use of an intangible asset might specify the entity's use of the intangible asset as a predetermined number of years (ie time), as a number of units produced or as a fixed total amount of revenue to be generated.
Nimetatud valitsev piirangutegur võib olla sobiva amortiseerimisaluse kindlakstegemise lähtekohaks, kuid kohaldada võib ka mõnda muud alust, kui see peegeldab majandusliku kasu eeldatavat tarbimismustrit täpsemalt.
Identification of such a predominant limiting factor could serve as the starting point for the identification of the appropriate basis of amortisation, but another basis may be applied if it more closely reflects the expected pattern of consumption of economic benefits.
Kui immateriaalses varas sisalduv valitsev piirangutegur on teatud tulukünnise saavutamine, võib teenitav tulu olla sobivaks amortisatsioonialuseks.
In the circumstance in which the predominant limiting factor that is inherent in an intangible asset is the achievement of a revenue threshold, the revenue to be generated can be an appropriate basis for amortisation.
Näiteks võib (majandus)üksus saada loa kullakaevanduses uuringute korraldamiseks ja kulla kaevandamiseks.
For example, an entity could acquire a concession to explore and extract gold from a gold mine.
Lepingu lõppemise aluseks võib olla kaevandamisega teenitava kogutulu fikseeritud summa (näiteks võidakse lepinguga lubada kulla kaevandamist seni, kuni kulla müügist saadud kumulatiivne kogutulu jõuab kahe miljardi rahaühikuni) ja mitte teatud aeg või kaevandatud kulla kogus.
The expiry of the contract might be based on a fixed amount of total revenue to be generated from the extraction (for example, a contract may allow the extraction of gold from the mine until total cumulative revenue from the sale of gold reaches CU2 billion) and not be based on time or on the amount of gold extracted.
Teise näitena võib tasulise tee haldamise õiguse aluseks olla teemaksudega kumulatiivselt teenitava tulu fikseeritud kogusumma (näiteks võidakse ettevõtjal lepinguga lubada tasulist teed hallata seni, kuni haldamise käigus kogutud teemaksude kumulatiivne kogusumma jõuab 100 miljoni rahaühikuni).
In another example, the right to operate a toll road could be based on a fixed total amount of revenue to be generated from cumulative tolls charged (for example, a contract could allow operation of the toll road until the cumulative amount of tolls generated from operating the road reaches CU100 million).
Kui immateriaalse vara kasutamise lepingus on valitseva piirangutegurina sätestatud tulu, siis võib tulevikus teenitav tulu olla lubatav alus immateriaalse vara amortiseerimiseks tingimusel, et lepingus on ette nähtud teenitava tulu fikseeritud kogusumma, millest lähtudes tuleb amortisatsiooni arvestada.
In the case in which revenue has been established as the predominant limiting factor in the contract for the use of the intangible asset, the revenue that is to be generated might be an appropriate basis for amortising the intangible asset, provided that the contract specifies a fixed total amount of revenue to be generated on which amortisation is to be determined.
ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV
TRANSITIONAL PROVISIONS AND EFFECTIVE DATE
2014. aasta mais välja antud Kulumi- ja amortisatsiooniarvestuse lubatavate meetodite selgitusega (IAS 16 ja IAS 38 muudatused) muudeti lõikeid 92 ja 98 ning lisati lõiked 98 A–98C.
Clarification of Acceptable Methods of Depreciation and Amortisation (Amendments to IAS 16 and IAS 38), issued in May 2014, amended paragraphs 92 and 98 and added paragraphs 98A–98C.
2014. aasta mais välja antud Kulumi- ja amortisatsiooniarvestuse lubatavate meetodite selgitusega (IAS 16 ja IAS 38 muudatused) muudeti lõiget 56 ja lisati lõige 62 A.
Clarification of Acceptable Methods of Depreciation and Amortisation (Amendments to IAS 16 and IAS 38), issued in May 2014, amended paragraph 56 and added paragraph 62A.
(Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2016 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes.
Commission Implementing Regulation (EU) 2015/2232
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2232,
authorising an increase of the limits for the enrichment of wine produced using the grapes harvested in 2015 in all wine-growing regions of Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom
millega lubatakse tõsta Taanis, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärasid
Having regard to Regulation (EU) No 1308/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing a common organisation of the markets in agricultural products and repealing Council Regulations (EEC) No 922/72, (EEC) No 234/79, (EC) No 1037/2001 and (EC) No 1234/2007 [1], and in particular Article 91 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, [1] eriti selle artiklit 91,
Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom have requested such increases of the limits for enrichment of the wine produced using the grapes harvested in the year 2015, as climatic conditions during the growing season have been exceptionally unfavourable.
Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriik on taotlenud 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärade tõstmist, kuna kasvuperioodil valitsesid eriti ebasoodsad ilmastikutingimused.
Due to the exceptionally adverse weather conditions during 2015, the limits on increases in the natural alcoholic strength provided for in point A.2 of Part I of Annex VIII to Regulation (EU) No 1308/2013 do not enable the production of wine with an appropriate total alcoholic strength in certain wine-growing regions for which there would normally be market demand.
Tingituna 2015. aasta eriti ebasoodsatest ilmastikutingimustest ei ole määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktis 2 naturaalse alkoholisisalduse tõstmiseks sätestatud piirmäärade kohaldamisel võimalik teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades toota vajaliku üldalkoholisisaldusega veini, mille järele oleks tavaliselt turunõudlus.
It is therefore appropriate to authorise an increase of the limits for the enrichment of wine produced using wine grapes harvested in 2015, in Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom.
Seepärast on asjakohane lubada tõsta Taanis, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis 2015. aastal korjatud veiniviinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärasid.
By way of derogation from point A.3 of Part I of Annex VIII to Regulation (EU) No 1308/2013, in all wine-growing regions of Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom, the increase in natural alcoholic strength by volume of fresh grapes harvested in the year 2015, grape must, grape must in fermentation, new wine still in fermentation and wine produced using the grapes harvested in the year 2015, shall not exceed 3,5 % vol.
Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktist 3 ei tohi üheski Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi viinamarjakasvatuspiirkonnas 2015. aastal korjatud värskete viinamarjade, samuti 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini ja veini naturaalset alkoholisisaldust suurendada rohkem kui 3,5 mahuprotsendi võrra.
Commission Implementing Regulation (EU) 2015/2233
Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2233,
amending Implementing Regulation (EU) No 540/2011 as regards the conditions of approval of the active substance haloxyfop-P
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine haloksüfop-P heakskiitmise tingimustega
Commission Directive 2010/86/EU [2] included haloxyfop-P as active substance in Annex I to Council Directive 91/414/EEC [3] under the condition that the Member States concerned ensure that the notifier at whose request haloxyfop-P was included in that Annex provides further confirmatory information on the risk for groundwater contamination by its soil metabolites.
Komisjoni direktiiviga 2010/86/EL [2] lisati haloksüfop-P toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ [3] I lisasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel haloksüfop-P lisatakse kõnealusesse lisasse, esitab täiendava kinnitava teabe pinnases esinevate haloksüfop-P metaboliitide põhjustatud põhjavee saastumise riski kohta.
Active substances included in Annex I to Directive 91/414/EEC are deemed to have been approved under Regulation (EC) No 1107/2009 and are listed in Part A of the Annex to Commission Implementing Regulation (EU) No 540/2011 [4].
Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 [4] lisa A osas.