natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Germany contended that funding for measures falling within the public policy remit did not constitute State aid, independent of the question whether one or all airports have to bear the costs for such measures.
Saksamaa sõnul ei mõista ta, miks on komisjonil üldisest huvist lähtuva eesmärgi suhtes kahtlusi, kui ta on ise osalenud endise sõjaväelennuvälja ümberehitamise rahastamises.
In this regard, there should be a uniform interpretation of the concept of ‘public policy remit’, especially in the light of the different ways in which Member States define the concept.
Ajaloolist tausta tutvustades selgitas Saksamaa, et Ameerika Ühendriikide relvajõudude taandumine Zweibrückeni lennujaamast 1991. aastal põhjustas Zweibrückeni piirkonnas suuri struktuurseid probleeme, näiteks 20 % töötuse määra Zweibrückeni linnas.
Germany submitted a list of investments which were made in relation to the public policy remit between 2006 and 2009 (for comparison, the total investment during that period amounted to EUR 22476812).
Saksamaa väitis, et lennujaama ümberehitamine tsiviillennujaamaks aitab seepärast kaasa eesmärgile luua töökohti ja parandada piirkonna majandustaristut.
Table 7
Lisaks märkis Saksamaa, et lennujaama osutatavad teenused on piirkonnale hädavajalikud ja et piirkonna majandus sõltub suurel määral hõlpsasti juurdepääsetavast lennundustaristust.
Overview of costs falling into the public policy remit submitted by Germany [22] [22]
Saksamaa leidis, et ainus põhjus, miks komisjon kahtleb selle kriteeriumi täitmises, tundub jällegi olevat Saarbrückeni lennujaama lähedus ja tajutud konkurents temaga.
Measures
Vastuseks viitas Saksamaa taas nende kahe lennujaama vastastikusele täiendavusele, välistades nendevahelise konkurentsi.
Costs
Lisaks väitis ta, et lähedus teistele piirkondlikele lennujaamadele ei ole oluline seoses küsimusega, kas toetust saanud taristu kattub üldisest huvist lähtuva eesmärgiga.
Total costs
Edasi väitis Saksamaa, et ainus asjassepuutuv tegur on Rheinland-Pfalzi liidumaa huvi, kuivõrd see on seotud üldise huvi teenimisega tema enda territooriumil ja sooviga vältida vajadust tugineda teistes piirkondades asuvale taristule.
Grand total
Taristu on vajalik ja eesmärgi suhtes proportsionaalne
EUR 19707315
Saksamaa selgitas, et taristu on vajalik ja kindlaksmääratud eesmärgiga proportsionaalne.
Germany stated that it considers the provision of airport security measures pursuant to §8 Luftsicherheitsgesetz (Air Security Law), measures assuring operational safety, air control and air safety measures pursuant to §27c(2) Luftverkehrsgesetz (Air Traffic Law), meteorological services, and fire brigade services to fall within the public policy remit, whether as investments or operating expenses.
Saksamaa sõnul piirdusid taristuinvesteeringud alati olemasoleva taristu täiendamise ja laiendamisega, ilma et oleks loodud tarbetult mahukaid või kalleid lisarajatisi.
Germany argued that as regards air control and air safety measures, the financing of those activities has to be seen in the light of §27c(2) Luftverkehrsgesetz.
Saksamaa rõhutas, et Zweibrückenisse ei ehitata uut lennujaama, vaid endine sõjaväelennujaam ehitatakse lihtsalt ümber tsiviilkasutuseks.
Under that provision, a distinction is made between certain airports where the financing of those safety measures at federal level is regarded as being essential for reasons of safety and transport policy, and other, regional airports where such measures are not regarded as strictly necessary from a federal perspective.
Samuti toonitas Saksamaa, et taristu on vajalik töökohtade loomiseks.
This is why it is justified that the Land publicly finances air control and safety measures at regional airports such as Zweibrücken, since otherwise the airport would have to bear those costs itself.
Tema sõnul loodi kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal Zweibrückeni lennujaama olemasoluga otseses või kaudses seoses umbes 5000 töökohta.
Therefore, the funding of air control and air safety measures, whether financed directly by the State on the federal level or by the Länder, is considered by Germany to be part of public policy in all cases.
Nendest 2708 loodi otseselt või kaudselt lennujaamas või seda ümbritseval ümberehitataval alal kuni 2011. aastani.
Furthermore, according to Germany, costs for the fire brigade are not regulated on the federal level, but fall within the competence of the Länder, which is why the fire brigade is not financed by the State at all airports.
Kõnealused töökohad aitasid säästa ka sotsiaalkulusid (25 miljonit eurot aastas) ja teenisid maksutulu.
Germany argued that the difference in treatment is rooted in historical as well as objective reasons.
Veel väitis Saksamaa, et töökohad on eriti olulised just selles piirkonnas, mille töötuse määr ületab praegu liidumaa keskmist 2 % võrra.
Mainly, it lies in the nature of the airport business that smaller regional airports cannot bear the high fixed costs which a fire brigade creates, and that therefore these will be borne by the respective Land.
Saksamaa märkis, et lennujaama tähtsust piirkonna majandusele tõstetakse esile kahes eksperdiarvamuses [23].
Concerning the renovation of the runway, Germany submitted that the related measures fall within the public policy remit as they were urgently needed in order to guarantee the safe utilisation of Zweibrücken Airport.
Saksamaa rõhutas veel kord, et Saarbrückeni lennujaama lähedus ei vähenda Zweibrückeni taristu vajalikkust ega proportsionaalsust.
Germany argued in this regard that use even for military purposes would not have been possible without those measures.
Saksamaa sõnul on Zweibrückeni taristut tarvis suurtele ja rasketele õhusõidukitele, sest nood suudavad maanduda vaid Zweibrückenis, kuna Saarbrückeni lennurada ei ole piisavalt pikk.
Therefore, the renovation was necessary to ensure that military use and general aviation would be possible at all.
Lisaks märgib Saksamaa, et ühtlasi pakub Zweibrücken võimalust teha öiseid lende, mis on oluline kaubalendude puhul.
Germany therefore claims that the costs for renovation are not exclusively connected to commercial aviation.
Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikas perspektiivis
In this regard, Germany stated that the type of renovation and the costs connected with it were necessitated by the military history of the airport.
Saksamaa leidis, et keskpikas perspektiivis on taristul piisavad kasutamise väljavaated.
According to Germany, the works entailed certain dangers, since the presence of unexploded bombs from the war could not be excluded.
Saksamaa rõhutas, et Zweibrückeni lennujaama reisijate arv kasvas 2005. aasta pelgalt 17732-lt 2011. aastaks 223165ni.
Otherwise, the renovation works included, inter alia, adapting the runway to modern standards regarding width, renewal of drainage, navigation lights and guard lights, signs, emergency power supply with network parallelism, and extension of the fence and the taxiway.
Desel Consultingu ja Airport Research GmbH 2009. aasta prognoosile viidates väitis Saksamaa, et 2025. aastaks võib Zweibrückeni lennujaamas oodata reisijate arvu kasvu vähemalt 1350000ni.
The renovations concerning lights, signs and the lifting of the taxiway had been requested in complaints by the pilot association ‘Cockpit’.
Saksamaa kinnitas veel kord, et Saarbrückeni lennujaama lähedus ei vähendanud Zweibrückeni kasutamise keskmise aja väljavaateid.
Another substantial part of the renovation was the reorganisation of airport security, including new fences, doors, video supervision and intercom, installation of sliding doors, cable channels, etc.
Ta esitas prognoosi, mille kohaselt võib ka Saarbrückeni lennujaam reisijate arvu suurenemist eeldada ning et kahe lennujaama kavandatav koostöö tagab, et nad ei konkureeri tulevikus samade reisijate pärast.
Germany, finally, argued that closing Zweibrücken Airport was never considered a viable option, as the continuous operation of the airport was necessitated by the military and general aviation purposes it serves.
Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule
In this regard, Germany furthermore argued that a closure and deconstruction of the airport would be associated with unjustifiable costs surpassing by far the costs invested.
Saksamaa väitis, et kõik võimalikud kasutajad pääsevad taristule ligi võrdsel ja mittediskrimineerival viisil.
Germany did not, however, present any estimate of the costs related to a closure, or a comparison of those costs with continuing operations.
Alates 2005. aastast kohaldatakse tasumäärasid ühtmoodi ja samadel tingimustel kõikide lennujaama kasutajate suhtes.
In this light, Germany submitted that providing airport services to commercial aviation makes economic sense.
Ehkki Saksamaa märkis, et praktikas lepiti regulaar- ja tellimuslendude puhul kokku mõned kõrvalekalded ametlikest tasumääradest, jäi ta seisukohale, et esimese aasta vähendatud määrasid ja soodustusi pakuti kõikidele lennuettevõtjatele mittediskrimineerival alusel võrreldavate kvootidega.
Germany argued that the great majority of costs would need to be incurred in any event in order to provide airport services to military and general aviation users (infrastructure etc.), so that also serving commercial aviation only causes limited additional costs while creating additional revenue.
Kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega;
Distortion of competition and effect on trade
vajalikkuse ja proportsionaalsuse üldpõhimõtted
Germany asserted that the public financing of Zweibrücken Airport's infrastructure does not distort competition and has no effect on trade between Member States.
Saksamaa selgitas, et kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus juba esitatud väidetel tugineva üldise huviga.
Germany submitted further that neither a distortion of competition nor an effect on trade could be deduced from the mere fact that other airports are located in the vicinity of Zweibrücken.
Saksamaa sõnul olid meetmed vajalikud, kuna Zweibrückeni lennujaama ei ole võimalik asendada Saarbrückeni lennujaamaga.
Germany argued that Zweibrücken Airport is not in competition with the airports listed in the opening decision, above all not with Saarbrücken Airport.
Lisaks nentis Saksamaa, et taristuinvesteeringud piirdusid lennujaama ohutu käitamise tagamiseks vajalike meetmetega.
With regard to the relationship between Zweibrücken and Saarbrücken Airports, Germany stated that the two airports complement each other, rather than being in competition.
Ta rõhutas sellega seoses, et lennuraja ajakohastamine oleks olnud vajalik isegi siis, kui lennujaamas ei oleks kommertslende alustatud.
Germany explained that the two airports have different profiles, stemming from their different infrastructure:
TEGEVUSABI
Saarbrücken Airport has higher quality passenger infrastructure (such as a modern terminal building), and concentrates on scheduled flights and business travellers;
Küsimuses, kas lennujaama käitamine on majandustegevus, kordas Saksamaa, et senikaua, kuni lennujaam hakkas 2006. aastal pakkuma kommertslende, teenis ta vaid üld- ja kaitselennunduse eesmärki.
Zweibrücken Airport, on the other hand, has a longer runway with a higher weight capacity, making it more suitable for heavier aircraft flying long distance or transporting freight.
Seepärast märkis Saksamaa, et selle tegevusega seotud lennujaama käitamise rahastamine ei olnud majandustegevus.
According to Germany, Zweibrücken Airport therefore concentrates on charter flights and freight.
Lisaks väitis Saksamaa, et enamik FZG kahjumist, mille katab kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu alusel FGAZ, tuleneb sellest, et FZG täitis avaliku sektori ülesandeid.
Building on the perceived complementarity between Zweibrücken and Saarbrücken airports, Germany declared that a closer cooperation between the two airports is envisaged.
Saksamaa sõnul ei saa avalike volituste täitmisega seotud kulude hüvitamine olla riigiabi.
Germany submitted further that the respective regional governments have already decided to cooperate more closely in the future, envisaging the creation of a joint airport (‘Saar-Palatinate-Airport’) with two locations (Saarbrücken and Zweibrücken).
Kui vaadelda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud riigiabi määratluse ülejäänud elemente, siis viitas Saksamaa põhjendustele, mida ta oli esitanud selle kohta seoses taristuinvesteeringute meetmetega, väites, et need kehtivad võrdsel määral ka siinkohal.
According to Germany, the cooperation should lead to synergies and save funds.
Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus
Finally, Germany emphasised that demand for aviation services in the region (the two airports taken together already have 750000 passengers), maintaining that only Saarbrücken and Zweibrücken together can properly satisfy this demand, in particular because the other neighbouring airports cannot serve as substitutes.
Lisaks väitis Saksamaa, et lennujaamale on vähemalt de facto tehtud ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust.
According to Germany, the new ‘Saar-Palatinate-Airport’ would therefore not be in competition with the neighbouring airports, such as Luxembourg, Metz-Nancy-Lorraine, and Frankfurt-Hahn.
Isegi kui komisjon leiaks, et ülesande andmise akt puudub, vastaks tegevusabi Saksamaa arvates ikkagi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevate eeskirjade põhimõtetele, mistõttu tuleks seda lugeda siseturuga kokkusobivaks.
Germany explained that, even if the public financing of infrastructure measures was considered to constitute State aid, it would be compatible with the internal market as it complies with the conditions set out in point 61 of the 2005 Aviation Guidelines.
Lisaks lükkas Saksamaa ümber komisjoni väite, et kohustus tegutseda vastavalt lennujaama tegevusloale lõpeb automaatselt lennujaama tegevuse lõpetamisel.
Before discussing each required element, Germany stressed that the infrastructure investments made in Zweibrücken were relatively minor compared to those found to be compatible with the internal market at other publicly funded regional airports and only served to convert existing military infrastructure for civilian use.
Saksamaa väitis, et lennujaamale antud rahaline toetus võimaldab lennujaamal tegevust jätkata ja tänu sellele täita oma tegutsemiskohustust, see tähendab osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mis on tehtud talle ülesandeks.
Construction and operation of the infrastructure meets a clearly defined objective of common interest
Saksamaa väitis lisaks, et rajatise sulgemise vältimine on tegutsemiskohustuse sisu.
First of all, Germany submitted that the public support for infrastructure investments meets a clearly defined objective of common interest:
Viidates liikmesriikide ulatuslikule vabadusele määratleda üldist majandushuvi pakkuvaid teenused, juhtis Saksamaa tähelepanu sellele, et tal on õigus omal äranägemisel määratleda lennujaamale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ülesandeks tegemise vajadus ja ulatus.
the infrastructure investments were made in a C-assisted region with the objective of improving regional economic structures.
Kuna komisjon oli viidanud Saarbrückeni lennujaama lähedusele, rõhutas Saksamaa taas, et ilma nende kahe lennujaamata kannataks piirkond lennujaamateenuste tõsise alapakkumise all, mis tekitaks vajaduse teha mõlemale lennujaamale ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid.
Germany pointed out that Union funding (which was provided from 1991 onwards through the programmes Konver I, Konver II and PERIFRA) was used to convert the military infrastructure for civilian use, financing for example the modernisation and installation of a tower and the drainage of the runway.
2005. aasta lennundussuuniste punktid 4.2 ja 4.3
Germany claimed that it cannot understand why the Commission has doubts as to the objective of common interest after having participated in the financing of the conversion of the former military airfield.
Saksamaa väitis, et isegi kui tegevusabi ei loetaks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt teatamiskohustusest vabastatuks, oleks see 2005. aasta lennundussuuniste kohaselt siseturuga kokkusobiv.
Providing historical context, Germany explained that the withdrawal of US armed forces from the Zweibrücken airfield in 1991 caused significant structural problems in the Zweibrücken region, such as an unemployment rate of 20 % in the city of Zweibrücken.
Alguses rõhutas Saksamaa, et suur osa hüvitatud kahjumist tuleneb lennujaama tegevusest, mis kuulub avaliku sektori ülesannete hulka.
Germany stated that converting the airfield into a civilian airport therefore served the purpose of creating jobs and improving the regional economic infrastructure.
Lisaks osutas Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu alusel ei hüvitata kulusid, mida lennujaama käitaja peab tavaliselt kandma.
Germany submitted further that the services provided by the airport are indispensable for the region and that the regional economy is highly dependent on easily accessible aviation infrastructure.
Ta väitis, et sellega seoses tuleneb suur osa kuludest, mis ei ole seotud avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevusega, Zweibrückeni lennujaama ainulaadsest minevikust ja et need ei ole selles tähenduses tavakulud.
Germany claimed that the Commission's only reason for doubting compliance with that criterion again appears to be the proximity and perceived competition with Saarbrücken Airport.
Saksamaa märkis, et lennujaamal on kohustus pakkuda üldlennundusteenuseid ning ta pidi tegema olemasoleva sõjaväetaristu ümberehitamiseks kulutusi.
In response, Germany again referred to the complementarity of the two airports, excluding any competition between them.
Igal juhul väitis Saksamaa, et 2005. aasta lennundussuuniste punktide 4.2 ja 4.3 tingimused on de facto täidetud.
In addition, it further argued that proximity to other regional airports was not of importance as regards the question of whether the subsidised infrastructure meets an objective of common interest.
Eelkõige väitis Saksamaa, et kuna hüvitatakse vaid tegelikud kulud, võib ülemääraste hüvitiste maksmise välistada.
Germany stated further that the only relevant factor was the interest of the Land Rhineland-Palatinate, as it was concerned with serving the common interests in its own territory and not having to rely on infrastructure located in other regions.
Pangalaenuga seoses märkis Saksamaa, et laenu andnud Sparkasse Südwestpfalz tegutseb tavalise kommertspangana ja tegutses sellena ka laenu andes, nii et laenu andmise otsus ei ole seostatav riigiga.
The infrastructure is necessary and proportional to the objective
Lisaks väitis Saksamaa, et laenu võttes võrdles FZG eri pankade pakkumisi ning Sparkasse laen vastas turutingimustele.
Germany explained that the infrastructure is necessary and proportional to the objective which has been set.
Liidumaa antud laenu 100 % garantii kohta märkis Saksamaa, et äris on tavaline, kui aktsionär tagab oma tütarettevõtjate võetud laene.
According to Germany, the infrastructure investments were always limited to complementing and extending existing infrastructure, without creating unnecessarily elaborate or expensive additional facilities.
Igal juhul väitis Saksamaa, et laenu kasutati üksnes lennuraja ajakohastamiseks, mida nõudsid turvakaalutlused ja mis seega kuulus avaliku sektori ülesannete hulka.
It emphasised that no new airport was created in Zweibrücken, but that a former military airport was simply converted to civilian use.
Kuna laenust rahastatava meetme suhtes ei kehtinud seega riigiabi eeskirjad, väitis Saksamaa, et liidumaa antud garantii ei ole samuti abi.
Germany also stressed that the infrastructure is necessary to create jobs.
Lõpuks väitis Saksamaa, et isegi kui leitaks, et garantii suhtes kehtivad riigiabi eeskirjad, ei antud FZG-le eelist, sest tagatud laenu intressimäär oli ikkagi kõrgem kui FGAZile antud võrreldavatel laenudel, mis ei olnud tagatud.
According to Germany, throughout Land Rhineland-Palatinate, about 5000 jobs were directly or indirectly created in connection with the existence of Zweibrücken Airport.
Sisemise rahastamisvahendi kohta väitis Saksamaa, et liidumaa sisemine rahastamisvahend on ema- ja tütarettevõtjate vahel tavapäraselt kasutatav rahastamismehhanism.
Out of those 5000 jobs, 2708 were created directly and indirectly at the airport or the surrounding conversion area until 2011.
Saksamaa selgitas, et rahastamisvahendi konto igapäevast saldot haldab liidumaa Landeshauptkasse.
Those jobs also helped save social costs (EUR 25 million per year) and create tax income.
Saksamaa sõnul ei rahastata rahastamisvahendit otse liidumaa eelarvest, vaid osalejate ülejäävatest summadest.
Germany stated further that jobs are especially important in this area with an unemployment rate which is currently 2 % above the average of the Land.
Lisaks selgitab Saksamaa, et rahastamisvahendis ülejäävad summad investeeritakse kapitaliturgudel;
Germany submitted that two expert opinions underline the importance of the airport for the regional economy [23].
samamoodi tasakaalustatakse puudujääki kapitaliturgudelt võetud laenudega.
Germany again emphasised that the proximity to Saarbrücken Airport does not undermine the necessity and proportionality of the infrastructure in Zweibrücken.
Seega oli Saksamaa arvamusel, et rahastamisvahendist ei antud toetust riigi ressursside kaudu ja samuti ei ole see seostatav riigiga.
According to Germany, the infrastructure in Zweibrücken is necessary for large and heavy aircraft because they can only land in Zweibrücken, since the runway at Saarbrücken does not provide the necessary length.
Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et isegi kui rahastamisvahendist kasu saavatelt ettevõtjatelt ei nõuta tagatist, peab liidumaa nende üle järelevalvet ning FGAZi enamusaktsionärina võib liidumaa nõuda alati tagatist.
The infrastructure has satisfactory medium-term prospects for use
Saksamaa sõnul ei saa rahastamisvahendist pärit vahendeid seetõttu võrrelda klassikalise laenuga.
Germany stated that the infrastructure has satisfactory medium-term prospects for use Germany emphasised that passenger numbers for Zweibrücken Airport increased from only 17732 passengers in 2005 to 223165 passengers in 2011.
Lõpuks väidab Saksamaa, et liidumaa ei ole kandnud oma tavalisest eelarvest vahendeid rahastamisvahendisse, vaid on hankinud kapitali vajaduse korral turult.
It explained that under that criterion only the projected passenger numbers are relevant, and that the relevant projections demonstrate an increasing demand in the region.
Väites, et laen, garantii ega rahastamisvahend ei kujuta endast riigiabi, ei esitanud Saksamaa argumente nende kokkusobivuse kohta siseturuga.
Referring to the forecast study provided by ‘Desel Consulting’ and the ‘Airport Research GmbH’ in 2009, Germany argued that by 2025 an increase to at least 1350000 passengers at Zweibrücken Airport could be expected.
Saksamaa märkis, et Zweibrückeni lennujaama ja eri lennuettevõtjate vahelised lepingud ei hõlmanud riigiabi, sest need ei olnud üleüldse riigiga seostatavad.
Germany once more asserted that the proximity of Saarbrücken Airport did not diminish Zweibrücken's medium-term prospects for use.
Saksamaa väitis, et läbirääkimine lepingute üle ja nende sõlmimine oli FZG vastutusel, kuuludes puhtalt tema äriliste ülesannete hulka.
It submitted forecasts showing that Saarbrücken Airport could also expect increasing passenger numbers and that the envisaged cooperation between the two airports would ensure that they will not compete for the same passengers in the future.
Kui lepinguid FZG nõukoguga arutati, osales Rheinland-Pfalzi liidumaa Saksamaa sõnul selles vaid kaudselt oma FGAZi nõukogusse kuuluvate esindajate kaudu.
Equal and non-discriminatory access to the infrastructure
Veel väitis Saksamaa, et liidumaa ei osalenud otseselt üheski lennuettevõtjatega peetud läbirääkimises allahindluste teemal.