natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex V. Part I. 13 (d)(e); 14 (d)(e)
„Varade väärtuse akumuleeritud langus” hõlmab eraldi ja ühiselt hinnatud finantsvarade spetsiifilisi allahindlusi, nagu on määratletud punktides 36 ja 37, ning punktis 38 määratletud kirjet „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”, kuid see ei hõlma punktis 49 määratletud „akumuleeritud mahakandmisi”.
Annex V. Part I. 13 (b)(c); 14 (b)(c)
TÄHTAJAKS TASUMATA VÕI LANGENUD VÄÄRTUSEGA FINANTSVARAD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VÄÄRTUSE LANGUST (7)
Annex V. Part I. 13 (b)(c)(d)(e); 14 (b)(c)(d)(e)
Sellised võlainstrumendid, mis on aruandekuupäeva seisuga tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega, kajastatakse arvestusportfellides, võttes arvesse vara väärtuse langust.
Annex V. Part 2.
IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid kategooriaid „müügivalmis”, „laenud ja nõuded” ning „lõpptähtajani hoitav”.
176(b),177, 180
IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid ka kirjeid „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel” ja „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”.
Annex V. Part 2.
Vara on tähtajaks tasumata, kui vastaspool on jätnud makse lepinguga ettenähtud tähtajaks sooritamata.
164 (a), 179-180, 182
Selliste finantsvarade kogusummad esitatakse ja eristatakse vastavalt sellele, mitu päeva on vanim tähtaega ületanud osamakse ületanud tähtaega.
Gains or (-) losses on non trading financial assets and liabilities, net
Tähtajaks tasumata varade analüüsis ei võeta arvesse langenud väärtusega varasid.
Short p ositions
Langenud väärtusega finantsvarade bilansiline väärtus esitatakse tähtajaks tasumata varadest eraldi.
Annex V.Part 2.
Veerg „akumuleeritud mahakandmised” hõlmab mis tahes selliste võlainstrumentide põhisumma tagasimakse ja tasumata intressi kumulatiivset summat, mida krediidiasutus või investeerimisühing enam ei kajasta, sest neid käsitatakse ebatõenäoliselt laekuvatena, sõltumata sellest, millisesse portfelli need instrumendid kuulusid.
110-111
Kõnealuseid summasid kajastatakse kuni krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi õiguste täieliku lõppemiseni (hagiõiguse aegumise, kustutamise või muul põhjusel) või kuni summade tagasisaamiseni.
BAD art 27.Vertical layout(4), (5)
„Mahakandmised” võivad tuleneda nii otse kasumis või kahjumis kajastatava finantsvara bilansilise väärtuse vähendamisest kui ka finantsvarade bilansilise väärtuse allahindluse kontole seoses krediidikahjudega kantud summade vähendamisest.
ITS 2.Part 2.10-12
FINANTSKOHUSTUSTE JAOTUS (8)
Annex V.Part 2.116(h)
Kuna „hoiused” on määratletud samuti nagu EKP bilansikirjete määruses, liigitatakse reguleeritavad säästuhoiused vastavalt EKP bilansikirjete määrusele ning jaotatakse vastaspoole alusel.
CRR art 4 (66)
Eelkõige liigitatakse mitteülekantavad arveldushoiused, mis on seaduslikult küll nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral kohaldatakse olulisi karistusi ja piiranguid, ning millel on üleööhoiustega väga sarnased tunnused, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks.
Annex V.Part 2.
„Emiteeritud võlaväärtpaberid” liigendatakse järgmist liiki toodeteks:
145-163
„hoiusesertifikaadid” on väärtpaberid, mis võimaldavad nende omanikel arvelt välja võtta rahalisi vahendeid;
CRR Annex II; Annex V.Part 1.6
„varaga tagatud väärtpaberid” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 61;
4th Directive art 43(7a)
„pandikirjad” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 1;
Annex V.Part 2.63, 121
„hübriidlepingud” hõlmavad lepinguid tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitega;
Allowances and provisions for impaired debt instruments, defaulted guarantees and defaulted commitments
„muud emiteeritud võlaväärtpaberid” hõlmavad võlaväärtpabereid, mis ei ole kajastatud eelnevatel kirjetel, ning eristatakse vahetusinstrumente ja mittevahetusinstrumente.
Annex V.Part 2.122
Emiteeritud „allutatud finantskohustusi” käsitatakse samal viisil nagu muid tekkinud finantskohustusi.
CRR art 423(b); Annex V.Part 2.123, 124(n)
Väärtpaberite kujul emiteeritud allutatud kohustused liigitatakse „emiteeritud võlaväärtpaberiteks” ning hoiuste kujul allutatud kohustused liigitatakse „hoiusteks”.
Annex V.Part 2.123, 124(c)
Vorm 8.2 sisaldab arvestusportfellide alusel liigitatud bilansilist väärtust „hoiuste” ja „emiteeritud võlaväärtpaberite” puhul, mis vastavad allutatud võla määratlusele.
Annex V.Part 2.123, 124(f)
„Allutatud võla” instrumendid annavad emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu kõrvalnõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud [EKP bilansikirjete määrus].
Annex V.Part 2.123, 124(j)
SIDUVAD LAENUANDMISKOHUSTUSED, FINANTSGARANTIID JA MUUD SIDUVAD KOHUSTUSED (9)
Annex V.Part 2.123, 124(k)
Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud bilansiväliseid kirjeid.
Annex V.Part 2.123, 124(l)
Bilansivälised riskipositsioonid jaotatakse võetud siduvateks laenuandmiskohustusteks, antud finantsgarantiideks ning muudeks võetud siduvateks kohustusteks.
Annex V.Part 2.123, 124(m)
Siduvaid laenuandmiskohustusi, finantsgarantiisid (antud ja saadud) ning muid siduvaid kohustusi (nii aruande esitaja võetud kui ka tema ees võetud) käsitlev teave sisaldab nii tühistatavaid kui ka tühistamatuid siduvaid kohustusi.
Annex V.Part 2.123, 124(r)
„Siduvad laenuandmiskohustused” on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel.
Fair value hierarchy IFRS 13.93(b), BC216
Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi.
Level 1 IFRS 13.76
„Siduvateks laenuandmiskohustusteks” liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:
Level 2 IFRS 13.81
„kohustus hoiustada finantsvara kindlaksmääratud ajal tulevikus”;
Level 3 IFRS 13.86
„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” eelnevalt kindlaksmääratud tingimuste alusel.
IAS 39.9b(ii) IAS 39.
„Finantsgarantiid” on lepingud, mis nõuavad garantii andjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele.
12; Annex V.Part 2.127
„finantsgarantiid”;
4th Directive art 42a(4)(b),(5a); IAS 39.9; Annex V.Part 2.129
„krediidituletisinstrumendid”, mis vastavad finantsgarantii määratlusele;
4th Directive art 42a(4)(b),(5a); IAS 39.11; Annex V.Part 2.130
„finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid”.
4th Directive art 42a(4)(b), (5a); IAS 39.9; Annex V.Part 2.129
„Muud siduvad kohustused” hõlmab järgmisi kapitalinõuete direktiivi I lisas esitatud kirjeid:
4th Directive art 42a(4)(b), (5a); IAS 39.9; Annex V.Part 2.130
„osaliselt tasutud aktsiate ja osade ning väärtpaberite tasumata osa”;
Pensions and other employment defined benefit obligations
„väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed”;
44 Defined benefit plans and employee benefits
kaubanduse rahastamise bilansivälised kirjed;
Annex V.Part 2.139b)
„dokumentaalmaksed, mille puhul kaubasaadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud”;
45 Breakdown of selected items of statement of profit or loss
„tagatised ja kahjuhüvitised” (sh pakkumus- ja täitmisgarantiid) ning „mittefinantsgarantiid”;
4th Directive art 42a(1),(5a); IAS 39.9
„saatelehe tagatised (shipping guarantees), tolli- ja maksugarantiid”;
Annex V.Part 2.141
võlakirjade emissiooniteenused (NIF) ja uueneva käenduse süsteemid (RUF);
Annex V.Part 2.142
„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” juhul, kui tingimused ei ole eelnevalt kindlaks määratud;
Annex V.Part 2.15-17
„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad „väärtpaberite ostu” või „garantiide andmist” käsitlevaid lepinguid;
BAD art 4 Liabilities (13); CRR art 4(123)
„pakkumus- ja täitmisgarantiide kasutamata krediidilimiidid”;
4th Directive.Assets C (III)(7), D (III)(2); Annex V.Part 2.20
„muud bilansivälised kirjed” kapitalinõuete direktiivi I lisas.
IAS 1.106.(d).(iii); IA S 32.33
IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse järgmised kirjed bilansis ning sellest tulenevalt ei tohiks neid kajastada bilansiväliste riskipositsioonidena:
ANNEX V
„käskvekslite aktseptid” on krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustused maksta lõpptähtajal tavaliselt kaupade müüki katva käskveksli nimiväärtus.
REPORTING ON FINANCIAL INFORMATION
Seepärast liigitatakse need bilansis kui „nõuded klientide vastu”;
Table of contents
„vekslite käendus”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;
Convention
„regressiõigusega tehingud”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;
Consolidation
„lihtforvardi põhised vara ostmise kohustused” on IAS 39 kohaselt „tuletisinstrumendid”;
Accounting portfolios
„direktiivi 86/635/EMÜ artik li 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud vara müügi- ja tagasiostulepingud”.
Financial instruments
Nendes lepingutes on vastuvõtjal võimalus, kuid mitte kohustus, tagastada vara eelnevalt kokkulepitud hinnaga kindlaksmääratud (või kindlaksmäärataval) kuupäeval.
Financial assets
Seega vastavad need lepingud IAS 39 paragrahvi 9 kohasele tuletisinstrumentide määratlusele.
Financial liabilities
„millest: makseviivituses” hõlmab nende võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste nimiväärtust, mille vastaspoolel on tekkinud makseviivitus vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.
Counterparty breakdown
Bilansiväliste riskipositsioonide puhul on „nimiväärtus” summa, mis kõige paremini kajastab krediidiasutuse või investeerimisühingu maksimaalset krediidiriski positsiooni ilma, et võetaks arvesse mis tahes hoitavat tagatist või muud krediidikvaliteedi parandamist.
Balance sheet
Eelkõige antud finantsgarantiide puhul on nimiväärtus maksimaalne summa, mida üksus peaks maksma garantii sissenõudmise korral.
Assets (1.1)
Siduvate laenuandmiskohustuste puhul on nimiväärtus see kasutamata limiit, mida krediidiasutus või investeerimisühing on lubanud laenuks anda.
Liabilities (1.2)
Nimiväärtused on riskipositsiooni väärtused enne ümberhindlustegurite ja krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamist.
Equity (1.3)
Vormis 9.2 on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste puhul nimiväärtuseks kogu kasutamata limiit, mida vastaspool on lubanud krediidiasutusele või investeerimisühingule laenata.
Statement of profit or loss (2)
Muude siduvate kohustuste puhul aruande esitaja ees on nimiväärtuseks see kogusumma, mille tehingu teine osapool on lubanud.
Statement of comprehensive income (3)
Saadud finantsgarantiide puhul on „garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta” maksimaalne summa, mis vastaspool peaks maksma garantii sissenõudmise korral.
Breakdown of financial assets by instrument and by counterparty sector (4)
Kui saadud finantsgarantii on andnud rohkem kui üks garantii andja, kajastatakse vormis tagatud summa ainult ühe korra; tagatud summa eraldatakse garantii andjale, kes on krediidiriski maandamise seisukohalt olulisem.
Breakdown of loans and advances by product (5)
TULETISINSTRUMENDID (10 JA 11)
Breakdown of loans and advances to non-financial corporations by NACE codes (6)
Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus ja tinglik väärtus kajastatakse alusriski liikide, turu liikide (börsiväline vs reguleeritud turg) ja tooteliikide kaupa.
Breakdown of financial liabilities (8)
Hübriidinstrumentides sisalduvad tuletisinstrumendid, mis on eraldatud põhilepingust, kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt tuletisinstrumendi laadile.
Loan commitments, financial guarantees and other commitments (9)
Põhilepingu summa ei sisaldu neis vormides.
Derivatives (10 and 11)
Siiski juhul, kui hübriidinstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse leping tervikuna kauplemiseks hoitavate või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantsvarade kategoorias (ja seega ei kajastata tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid vormides 10 ja 11).
Classification of derivatives by type of risk
Kõik tuletisinstrumendid liigitatakse järgmistesse riskikategooriatesse:
Amounts to be reported for derivatives
intressimäär: intressimäära tuletisinstrumendid on intressi kandva finantsinstrumendiga seotud lepingud, mille rahavood on kindlaks määratud viiteintressimääradega või muu intressimäära lepinguga, näiteks futuurioptsiooni leping riigivõlakirjade ostmiseks.
Derivatives classified as ‘economic hedges’
Sellesse kategooriasse kuuluvad üksnes need kokkulepped, mille kõigi poolte riskipositsioon tuleneb vaid ühe valuutaga seotud intressimäärast.
Breakdown of derivatives by counterparty sector
Sellest kategooriast jäävad välja lepingud, millega kaasneb ühe või enama välisvaluuta vahetus, näiteks eri valuutade intressimäära vahetuslepingud ja valuutaoptsioonid, ning muud lepingud, mille peamine riskitunnus on valuutarisk; need kajastatakse valuutakursside lepingutena.
Movements in allowances for credit losses and impairment of equity instruments (12)
Intressimäärade lepingud hõlmavad intressiforvardeid, ühe valuuta intressimäära vahetuslepinguid, intressimäärafutuure, intressimääraoptsioone (sealhulgas ülempiirid, alampiirid, intressivahemikud (collars), intressikoridorid), intressimäära vahetusoptsioone ning intressimäära ostutähti;
Collateral and guarantees received (13)
aktsiad: aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud konkreetse aktsia hinna või aktsiaindeksiga;
Breakdown of loans and advances by collateral and guarantees (13.1)
valuutad ja kuld: nende tuletisinstrumentide hulka kuuluvad lepingud, mis on seotud valuutade vahetusega forvardite turul ja kulla väärtusega.
Collateral obtained by taking possession during the period [held at the reporting date] (13.2)
Seega hõlmavad need lihtforvardeid, välisvaluuta vahetustehinguid, valuuta vahetustehinguid (sh eri valuutade intressimäära vahetuslepingud), valuutafutuure, valuutaoptsioone, valuuta vahetusoptsioone ja valuuta ostutähti.
Collateral obtained by taking possession [tangible assets] accumulated (13.3)
Välisvaluuta tuletisinstrumendid hõlmavad kõiki kokkuleppeid, millega kaasneb riskipositsioon rohkem kui ühes valuutas, kas seoses intressimäärade või vahetuskurssidega.
Fair value hierarchy: Financial instruments at fair value (14)
Kullalepingud hõlmavad kõiki lepinguid, millega kaasneb riskipositsioon selle kauba suhtes;
Derecognition and financial liabilities associated with transferred financial assets (15)
krediit: krediidituletisinstrumendid on lepingud, mis ei vasta finantsgarantiide määratlusele ja mille väljamaksed on seotud eelkõige konkreetse aluseks oleva krediidi krediidikvaliteedi mõne mõõdikuga.
Breakdown of selected statement of profit or loss items (16)
Lepingutes määratakse kindlaks maksete vahetamine, mille puhul kahest poolest vähemalt üks määratakse kindlaks aluseks oleva krediidi tulemusnäitajate alusel.
Interest income and expenses by instrument and counterparty sector (16.1)
Väljamaksete tegemise võivad käivitada mitu sündmust, sealhulgas makseviivitus, reitingu langetamine või alusvara krediidiriski marginaali kindlaksmääratud muutus;
Gains or losses on derecognition of financial assets and liabilities not measured at fair value through profit or loss by instrument (16.2)
muud: need tuletisinstrumendid on mis tahes muud tuletislepingud, millega ei kaasne riskipositsiooni välisvaluutas, intressimääras, aktsiates, kaubas ega krediidiriskis, sealhulgas klimaatiliste muutujatega seotud tuletisinstrumendid või kindlustuse tuletisinstrumendid.
Gains or losses on financial assets and liabilities held for trading by instrument (16.3)
Kui tuletisinstrumendiga on seotud rohkem kui ühte liiki risk, liigitatakse instrument kõige tundlikumat liiki riski alusel.
Gains or losses on financial assets and liabilities held for trading by risk (16.4)
Kui mitme riskipositsiooniga tuletisinstrumentide liigitamisel tekib ebakindlus, liigitatakse lepingud järgmises tähtsuse järjekorras:
Gains or losses on financial assets and liabilities designated at fair value to profit or loss by instrument (16.5)
kaubad: kõik tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud kaubast või kauba indeksist tuleneva riskipositsiooniga, kajastatakse selles kategoorias sõltumata sellest, kas need on seotud või mitte ühise riskipositsiooni võtmisega kaupades ja muus riskikategoorias, mis võib hõlmata välisvaluutat, intressimäära või aktsiaid;
Gains or losses from hedge accounting (16.6)
aktsiad: võtmata arvesse selliseid tuletislepinguid, millega kaasneb ühine riskipositsioon kaupades ja aktsiates ning mida kajastatakse kaupadena, kajastatakse aktsiate kategoorias kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid, mis on seotud aktsiate või aktsiaindeksite tulemusnäitajatega.
Impairment on financial and non-financial assets (16.7)
Aktsiatehingud, millega kaasneb riskipositsioon välisvaluutas või intressimäärades, tuleks kajastada siin kategoorias;
Reconciliation between accounting and CRR scope of consolidation (17)
valuutad ja kuld: see kategooria hõlmab kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid (välja arvatud need, mis on kajastatud juba kauba või aktsiate kategoorias), millega kaasneb riskipositsioon rohkemas kui ühes valuutas, olgu see siis seotud kas intressi kandvate finantsinstrumentidega või vahetuskurssidega.
Geographical breakdown (20)
Kõigi tuletisinstrumentide (riskimaandamise arvestuse eesmärgil või kauplemiseks hoitavad) „bilansiline väärtus” on nende õiglane väärtus.
Tangible and intangible assets: assets subject to operating lease (21)
Positiivse õiglase väärtusega (üle nulli) tuletisinstrumendid on „finantsvarad” ja negatiivse õiglase väärtusega (alla nulli) tuletisinstrumendid on „finantskohustused”.
Asset management, custody and other service functions (22)
Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantsvarad”) „bilansiline väärtus” esitatakse eraldi negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantskohustused”) „bilansilisest väärtusest”.
Fee and commission income and expenses by activity (22.1)
Esmase kajastamise kuupäeval liigitatakse tuletisinstrument kas „finantsvaraks” või „finantskohustuseks” vastavalt selle esialgsele õiglasele väärtusele.
Interests in unconsolidated structured entities (30)
„Tinglik väärtus” (IFRSi kohaselt „nominaalsumma”) on kõigi sõlmitud kuid veel arveldamata tehingute nimiväärtuse brutosumma aruandekuupäeval.
Related parties (31)
Tingliku väärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:
Related parties: amounts payable to and amounts receivable from (31.1)
lepingute puhul, mille põhisumma nimi- või tinglik väärtus on muutuv, on kajastamise aluseks põhisummade nimiväärtus või tinglik väärtus aruandekuupäeval;
Related parties: expenses and income generated by transactions with (31.2)
kordajat sisaldava tuletislepingu puhul on kajastatav tinglik väärtus lepingu tegelik tinglik väärtus või nimiväärtus;
Group structure (40)
vahetuslepingud: vahetuslepingu tinglik väärtus on intressimaksete, välisvaluuta või muu tulu või kulu vahetuse aluseks olev põhisumma;
Group structure: ‘entity-by-entity’ (40.1)
aktsiate ja kaupadega seotud lepingud: aktsia- või kaubalepingu kajastatav tinglik väärtus on lepingu kohaselt ostmiseks või müümiseks ette nähtud kauba või aktsiatoote kogus, mis on korrutatud ühiku lepingulise hinnaga.
Group structure: ‘instrument-by-instrument’ (40.2)
Põhimakse mitut vahetust sisaldava kaubalepingu puhul kajastatav tinglik väärtus on lepinguline summa, mis on korrutatud põhimakse järelejäänud vahetuste arvuga lepingus;
Fair value (41)
krediidituletisinstrumendid: krediidituletisinstrumentide puhul kajastatav lepinguväärtus on aluseks oleva asjaomase krediidi nimiväärtus;
Fair value hierarchy: financial instruments at amortised cost (41.1)
digitaaloptsioonidel ehk „kõik või mitte midagi” optsioonidel on eelnevalt kindlaks määratud väljamakse, mis võib olla kas rahaline summa või alusvaraga seotud lepingute arv.
Use of fair value option (41.2)
Digitaaloptsioonide tinglik väärtus määratletakse kui eelnevalt kindlaks määratud rahaline summa või alusvara õiglane väärtus aruandekuupäeval.
Hybrid financial instruments not designated at fair value through profit or loss (41.3)
Tuletisinstrumentide „tinglikku väärtust” käsitlev veerg hõlmab iga kirje puhul kõigi nende lepingute tingliku väärtuse summat, milles krediidiasutus või investeerimisühing on vastaspool, sõltumata sellest, kas tuletisinstrumente käsitatakse bilansis varade või kohustustena.
Tangible and intangible assets: carrying amount by measurement method (42)
Kajastada tuleb kõik tinglikud väärtused sõltumata sellest, kas tuletisinstrumentide õiglane väärtus on positiivne, negatiivne või null.
Provisions (43)
Tinglike väärtuste tasaarvestus ei ole lubatud.
Defined benefit plans and employee benefits (44)
Kirje „millest müüdud” hõlmab selliste lepingute tinglikke väärtuseid (täitmishind), mille puhul krediidiasutuse või investeerimisühingu (optsiooni kirjutaja) vastaspooltel (optsiooni valdajad) on õigus optsiooni kasutada, ning krediidiriski tuletisinstrumentidega seotud kirjete puhul selliste lepingute tinglikke väärtusi, milles krediidiasutus või investeerimisühing (krediidiriski kaitse müüja) on müünud (annab) oma vastaspooltele (krediidiriski kaitse ostja) kaitset.
Components of net defined benefit plan assets and liabilities (44.1)
Seda kohaldatakse ka nende tuletisinstrumentide suhtes, mida hoitakse riskimaanduse eesmärgil, kuid mis ei vasta IAS 39 kohastele efektiivsete riskimaandamisinstrumentide nõuetele, ning tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud noteerimata omakapitaliinstrumentidega, mille õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta.
Movements in defined benefit obligations (44.2)
„Kauplemiseks hoitavad” tuletisinstrumendid, mis vastavad „majandusliku riskimaanduse” määratlusele, kajastatakse iga riski liigi puhul eraldi.
Memo items [related to staff expenses] (44.3)
Kirje „majanduslik riskimaandus” hõlmab neid tuletisinstrumente, mis on liigitatud „kauplemiseks hoitavaks”, kuid mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud kauplemisportfelli.
Breakdown of selected items of statement of profit or loss (45)
See kirje ei sisalda oma arvel kauplemise tuletisinstrumente.
Gains or losses on derecognition of non-financial assets other than held-for-sale (45.2)
Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja ka riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide puhul, millega kaubeldakse börsivälisel turul, kajastatakse bilansiline väärtus ja tinglik koguväärtus vastaspoole lõikes, kasutades järgmisi kategooriaid:
Other operating income and expenses (45.3)
„krediidiasutused”;
Statement of changes in equity (46)
„muud finantssektori äriühingud” ja
Non-performing exposures (18)
„ülejäänud” ehk kõik muud vastaspooled.
Forborne exposures (19)
Kõik börsivälised tuletisinstrumendid, sõltumata nendega seotud riski liigist, jaotatakse nende vastaspoolte alusel.
PART 1
MUUTUSED KREDIIDIKAHJU JA OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE VÄÄRTUSE LANGUSEGA SEOTUD ALLAHINDLUSTES (12)
This Annex contains additional instructions for the financial information templates (‘FINREP’) in Annexes III and IV to this Regulation.
„Vähenemised seoses summadega, mis on hinnangulise laenukahjumi puhul perioodi jooksul tühistatud” kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netotulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse vähenemised perioodi jooksul ületavad suurenemised.
This Annex complements the instructions included in the form of references in the templates in Annexes III and IV.
Nagu selgitatud käesoleva osa punktis 50, võib „mahakandmisi” teha kas kajastades finantsvara väärtuse vähenemise otse kasumiaruandes (ilma allahindluse kontot kasutamata) või vähendades finantsvaraga seotud allahindluse kontode summat.