natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States, food business operators and other interested parties should provide to EFSA the monitoring data expressed on whole weight basis with the information and in the electronic reporting format as set out by EFSA for compilation into one database by 1 October of 2016, 2017 and 2018.
General considerations and specific requirements“, kasutades eelistatult analüütilist meetodit, mis põhineb ahiaatomiabsorptsioonspektromeetrial (FAAS) või grafiitahi-aatomiabsorptsioonspektromeetrial (GFAAS), induktiivsidestusega plasma aatomiemissioonspektromeetrial (ICP-OES) või massispektromeetrial (ICP-MS).
Available occurrence data from preceding years that have not yet been provided should be transmitted according to the same modalities at the earliest occasion.
Liikmesriigid, toidukäitlejad ja muud huvitatud isikud peaksid esitama EFSA-le seireandmeid (üldkaalu põhjal) koos teabega ning EFSA sätestatud elektroonilises vormis, et oleks võimalik koostada ühtne andmebaas hiljemalt 1. oktoobriks 2016, 2017 ja 2018.
Done at Brussels, 6 July 2016.
Sellised olemasolevad esinemisandmed eelmiste aastate kohta, mida ei ole veel esitatud, tuleks edastada sama korra kohaselt esimesel võimalusel.
For the Commission
Brüssel, 6. juuli 2016
Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of nickel in food and drinking water.
EFSA Journal 2015;13(2):4002, 202 lk. doi:10.2903/j.efsa.2015.4002.
EFSA Journal 2015;13(2):4002, 202 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4002
Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes (ELT L 88, 29.3.2007, lk 29).
Commission Regulation (EC) No 333/2007 of 28 March 2007 laying down the methods of sampling and analysis for the control of the levels of trace elements and processing contaminants in foodstuffs (OJ L 88, 29.3.2007, p. 29).
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti teaduslik komisjon (CONTAM), 2015.
EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2015.
Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of nickel in food and drinking water („Teaduslik arvamus toidus ja joogivees leiduva nikli tõttu rahvatervist ähvardavate riskide kohta“).
Commission Recommendation (EU) 2016/1117
Komisjoni soovitus (EL) 2016/1117,
addressed to the Hellenic Republic on the specific urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council
mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt
The transfer of applicants for international protection to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council [1] (hereafter ‘the Dublin Regulation’) has been suspended by Member States since 2011, following two judgments of the European Court of Human Rights (ECHR) and the Court of Justice of the European Union (CJEU) [2], which identified systemic deficiencies in the Greek asylum system, resulting in a violation of the fundamental rights of applicants for international protection transferred from other Member States to Greece under Council Regulation (EC) No 343/2003 [3].
Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 [1] (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, [2] millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 [3] kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.
The Committee of Ministers of the Council of Europe has been monitoring the situation in Greece since the M.S.S v Belgium and Greece judgment was delivered by the ECHR in 2011 on the basis of progress reports that Greece is required to submit as evidence of the execution of the judgment and on the basis of evidence from NGOs and international organisations, such as the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), that operate in Greece.
Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid.
As a result of the M.S.S judgment, Greece committed to reform its asylum system on the basis of a national Action Plan on Asylum Reform and Migration Management presented in August 2010 and revised in January 2013 (hereafter ‘the Greek Action Plan’).
Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“).
On 1 October 2015, Greece presented a Roadmap on the implementation of the relocation scheme and hotspots to the Council, which also outlines certain actions to be prioritised to ensure implementation of agreed pending actions in the areas of asylum and reception.
Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.
On 10 February 2016, the Commission addressed a first Recommendation to the Hellenic Republic on the urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation (hereafter ‘the first Recommendation’) [4].
10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) [4].
Since then, there have been continuous efforts by the Greek authorities, assisted by the Commission, the European Asylum Support Office (EASO), Member States and international and non-governmental organisations (NGOs) to improve the functioning of the asylum system, in line with the seven points included in the first Recommendation.
Sellest ajast alates on Kreeka ametiasutused teinud komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga pidevaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi toimimist kooskõlas esimeses soovituses esitatud seitsme punktiga.
At the same time, the current refugee and migration crisis continued to place enormous pressure on the Greek asylum and migration systems as the main country of first entry from the Eastern Mediterranean route.
Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis endiselt tohutut survet Kreeka kui peamise Ida-Vahemere rändemarsruudi esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele.
Between January and April 2016, over 157000 irregular migrants arrived in Greece.
2016. aasta jaanuarist aprillini saabus Kreekasse rohkem kui 157000 ebaseaduslikku sisserändajat.
Shortly after the Commission's first Recommendation to Greece, the EU-Turkey Statement was agreed by the members of the European Council and the Turkish Government in March 2016.
Varsti pärast komisjoni esimest soovitust Kreekale leppisid Euroopa Ülemkogu liikmed ja Türgi valitsus 2016. aasta märtsis kokku ELi ja Türgi avalduses.
This statement has led to a significant decrease in the number of daily arrivals to Greece from Turkey, while also placing new responsibilities on the Greek authorities [5].
See avaldus on toonud kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, kuid sellega pannakse Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi [5].
The situation in Greece has also changed significantly following the de facto closure of the Western Balkans route, preventing third-country nationals from onward travel.
Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida.
As a result, approximately 57000 irregular third-country nationals have become stranded in Greece [6].
Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 57000 ebaseaduslikku kolmandate riikide kodanikku [6].
At the same time, the relocation schemes have not yet been implemented satisfactorily by all Member States and have yet to relieve Greece of the pressure it is facing [7].
Samal ajal ei ole kõik liikmesriigid veel ümberpaigutamiskavasid rahuldavalt täitnud ja peavad alles vähendama Kreekal lasuvat survet [7].
A so-called ‘pre-registration’ exercise began on 8 June 2016 to register all those irregular third-country nationals who want to apply for asylum that arrived in Greece before 20 March 2016 and who did not make any attempt to regularise their stay with the Greek authorities [8].
8. juunil 2016 algas niinimetatud eelregistreerimine eesmärgiga registreerida kõik need varjupaika taotleda soovivad ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes saabusid Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja kes ei üritanudki oma riigis viibimist Kreeka ametiasutustes seadustada [8].
This exercise is being carried out by the Greek Asylum Service in conjunction with EASO, the UNHCR and the International Organisation for Migration (IOM), and supported by the Commission.
Registreerimist viib läbi Kreeka varjupaigateenistus koostöös EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) ning komisjoni toetusel.
The pre-registration exercise will last until end of July 2016 and it is anticipated that some 50000 applicants are likely to claim asylum who will need to be accommodated in Greece to await a decision on their case as regards either eligibility for international protection, relocation or transfer to another Member State under the Dublin Regulation.
Eelregistreerimine kestab kuni 2016. aasta juuli lõpuni ja oodatavalt esitab varjupaigataotluse umbes 50000 taotlejat, keda tuleb majutada Kreekas sel ajal, kui nad ootavad otsust rahvusvahelise kaitse õiguse, teise liikmesriiki ümberpaigutamise või üleandmise kohta Dublini määruse kohaselt.
The exercise is expected to facilitate and accelerate the formal lodging of applications for international protection with the Asylum Service, once they have already been pre-registered.
Kui inimesed on juba eelregistreeritud, peaks see lihtsustama ja kiirendama rahvusvahelise kaitse taotluste ametlikku esitamist varjupaigateenistusele.
Under the new system, teams will be deployed to the open reception facilities to register people directly in the accommodation sites.
Uue süsteemi kohaselt saadetakse meeskonnad avatud vastuvõtukohtadesse, et registreerida inimesed otse majutuskohtades.
At the end of the registration, people will be issued with an official asylum seeker card.
Kui registreerimine on lõpetatud, väljastatakse inimestele ametlik varjupaigataotleja kaart.
The expected increase in asylum applications following this pre-registration exercise is likely to result in at least four times as many asylum applications in 2016 as were received in 2015 (13197).
Varjupaigataotluste arvu oodatava suurenemise tulemusena eelregistreerimise järel esitatakse 2016. aastal tõenäoliselt vähemalt neli korda rohkem varjupaigataotlusi, kui neid saadi 2015. aastal (13197).
Despite the continuous steps taken by Greece to improve its asylum system, there is still a significant amount of progress that needs to be achieved before a resumption of transfers under the Dublin Regulation can be envisaged.
Hoolimata jätkuvatest meetmetest, mida Kreeka on oma varjupaigasüsteemide parandamiseks võtnud, tuleb teha veel suuri edusamme, enne kui võib kavandada Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamist.
This recommendation sets out the main areas of reform that still need to be addressed by the Greek authorities to remedy the shortfalls in the asylum system as outlined in the judgments referred to above, to ensure the reinstatement of transfers under the Dublin Regulation.
Käesolevas soovituses esitatakse peamised reformivaldkonnad, millega Kreeka ametiasutused peavad veel tegelema, et kõrvaldada eespool viidatud kohtuotsustes esile toodud varjupaigasüsteemi puudused, et tagada üleandmiste taasalustamine Dublini määruse kohaselt.
On 7 March 2016, the Commission received a first progress report from Greece that outlined some of the improvements made on the issues specified in the Commission's first Recommendation.
7. märtsil 2016 sai komisjon Kreekalt esimese eduaruande, milles toodi esile mõningad edusammud seoses komisjoni esimeses soovituses kirjeldatud probleemidega.
By letters dated 18 May and 8 of June 2016, the Greek authorities provided additional information.
18. mai ja 8. juuni 2016. aasta kirjas esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet.
The Commission has noted that progress has been made to reform the Greek national law and ensure that the new legal provisions of the recast Asylum Procedures Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council [9] (‘Asylum Procedures’) and some of the recast Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council [10] (‘Reception Conditions’) have been transposed.
Komisjon on märkinud, et edusamme on tehtud Kreeka siseriikliku õiguse reformimisel ja tagamaks, et üle võetakse uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL [9] („varjupaigamenetlused“) ja osa uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL [10] („rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimused“).
A new law (Law 4375/2016) was adopted by the Greek Parliament on 3 April 2016, but not all provisions have entered into force [11].
Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud [11].
Following the European Leaders' Summit of 25 October 2015, Greece committed to increase its reception capacity for applicants for international protection and irregular migrants to 30000 places by the end of 2015 and the UNHCR committed to provide rent subsidies and host family programmes for at least 20000 more persons through a separate scheme run by them.
Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtusuutlikkust 30000 kohani ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kohustus andma üüritoetusi ja võimaldama vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20000 inimesele kava kaudu, mida ta eraldi ellu viib.
Greece has made progress to establish a number of emergency reception facilities and according to the daily information released by the Greek authorities on 10 June 2016 there are over 50000 temporary emergency reception facilities and permanent reception places available for both irregular migrants and applicants for international protection in Greece [12].
Kreeka on teinud edusamme mitme ajutise vastuvõtukoha loomisel ning teabe kohaselt, mida Kreeka ametiasutused iga päev edastavad, oli 10. juunil 2016 Kreekas nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks olemas enam kui 50000 ajutist ja alalist vastuvõtukohta [12].
Although Greece has significantly increased its overall reception capacity for both irregular migrants and applicants for international protection, the majority of these facilities are only temporary emergency facilities and some provide only the most basic reception conditions for those who are accommodated there, such as food, water, sanitation and basic medical care whilst others do not even cater for the most basic needs [13].
Kuigi Kreeka on oluliselt suurendanud nii oma ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu suutlikkust, on enamik neist vastuvõtukohtadest vaid ajutised erakorralised vastuvõtukohad ja mõnes pakutakse sinna majutatutele ainult kõige põhilisemaid vastuvõtutingimusi, nagu toit, vesi, kanalisatsioon ja põhilist meditsiiniabi, samas kui teistes ei rahuldata isegi kõige põhilisemaid vajadusi [13].
Whilst this may be sufficient for a very short period until individuals can be moved to better facilities, these conditions and facilities still fall far short of the requirements stipulated in Directive 2013/33/EU for applicants for international protection.
Kuigi sellest võib piisata väga lühikeseks ajaks, kuni inimesed viiakse parematesse vastuvõtukohtadesse, ei vasta need tingimused kaugeltki direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele.
It is therefore essential that Greece progressively establishes, as a matter of urgency, adequate dedicated permanent open reception capacity for asylum applicants, which are of an appropriate standard, and that it maintains a sufficient capacity in terms of temporary facilities to accommodate any shortfall in capacity resulting from unexpected inflows.
Seetõttu on väga tähtis, et Kreeka looks varjupaigataotlejatele kiiremas korras järk-järgult piisavalt nõuetele vastavaid alalisi avatud vastuvõtukohti ja et ta säilitaks piisava suutlikkuse ajutistes vastuvõtukohtades, et katta ootamatutest sissevooludest tingitud puudujäägid.
In January 2016, a Delegation Agreement for a total of EUR 80 million was signed between the Commission and the UNHCR in order to establish the 20000 places in open accommodation primarily for the benefit of applicants for international protection eligible for relocation [14].
2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20000 avatud majutuskohta peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele [14].
Such places will initially be established under a rental apartment scheme to be managed by UNHCR.
Sellised kohad rajatakse alguses üürikorterite kava raames, mida juhib ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet.
While these places are currently being established, a revision of the Delegation Agreement is being discussed, in order to allow for the establishment of approximately 6000 places in relocation centres instead of apartments, and to confirm that the target group to be accommodated can also include asylum seekers who will not be relocated or those who could be transferred to Greece in the future under the Dublin Regulation.
Samal ajal kui neid majutuskohti rajatakse, arutatakse praegu delegeerimiskokkuleppe läbivaatamist, et võimaldada korterite asemel umbes 6000 koha rajamist ümberpaigutamiskeskustesse ning kinnitamaks, et sihtrühma, keda tuleb majutada, saaks lisada ka need varjupaigataotlejad, keda ei paigutata ümber, või need, kes viiakse edaspidi Dublini määruse kohaselt Kreekasse üle.
According to UNHCR data as of 6 June 2016, 6385 reception places for applicants for relocation have been established, the majority of which are in hotels and apartments [15].
ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. juuni 2016. aasta andmete kohaselt on ümberpaigutamise taotlejatele rajatud 6385 vastuvõtukohta, millest enamik asub hotellides ja korterites [15].
Substantial improvements have been noted for the establishment of the Regional Asylum Offices.
Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel.
Greece's law provides for the establishment of Regional Asylum Offices in the regions of Attica, Thessaloniki, Thrace, Epirus, Thessaly, Western Greece, Crete, Lesvos, Chios, Samos, Leros and Rhodes [16].
Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas [16].
So far eight Regional Offices have become operational in the regions of Attica, Thrace, Thessaloniki, Lesvos, Samos, Chios and Rhodes.
Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Chiose ja Rhodose piirkonnas.
An additional Regional Asylum Office is due to be opened in the region of Attica (Piraeus) in the coming months.
Lisaks on eelolevatel kuudel kavas avada piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse) piirkonnas.
A further four Regional Asylum Offices are due to become operational in 2016 in the area of Kos, Leros, Crete (Heraklio) and Western Greece (Patra) with the latter office expected to be operation very shortly.
2016. aastal on kavas avada veel neli piirkondlikku varjupaigaametit Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Patra) piirkonnas, viimati nimetud amet peaks avatama üsna varsti.
This leaves the planned Regional Asylum Offices to be established in the region of Thessaly (Volos) and Epirus (Ioannina).
Seega jääb luua veel kavandatud piirkondlikud varjupaigaametid Tessaalia (Volose) ja Ípeirose (Ioánnina) piirkonda.
Furthermore, two additional asylum units in Chios and Kos have been established, bringing the total number of asylum units to five (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios and Kos).
Lisaks on loodud veel kaks täiendavat varjupaigaüksust Chioses ja Kosis, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios ja Kos).
A Relocation Unit in Alimos has also been set up and is expected to be operational in July 2016.
Samuti on seatud sisse ümberpaigutamisüksus Alimos ja eeldatavasti hakkab see tööle 2016. aasta juulis.
In their first report, the Greek authorities also reported that they were in the process of recruiting more staff for the Asylum Service to increase its processing capacity.
Samuti teatasid Kreeka ametiasutused oma esimeses aruandes, et nad tegelevad täiendavate töötajate töölevõtmisega varjupaigateenistusse, et suurendada selle töötlemissuutlikkust.
One third is fixed-term contract staff, funded from different EU and EEA funding sources.
See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriigi ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse määratud ajavahemikuks EASO kaudu.
The Greek Parliament has approved a further 300 posts for permanent members of staff to be hired over the forthcoming months [17].
Selge on aga see, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatav töötajate arv on oluliselt väiksem sellest töötajate arvust, mida oleks vaja praeguse ja tõenäoliselt tulevase juhtumite hulga asjakohasel viisil töötlemiseks.
This is in addition to the fixed-term staff hired by the UNHCR and the Member State experts deployed via EASO to the Greek Asylum Service for a fixed period.
Kreeka peaks tagama, et varjupaigateenistust tugevdatakse veelgi oluliselt suurema hulga töötajatega ja materiaalsete vahenditega, et teenistus oleks võimeline töötlema suuremat hulka varjupaigataotlusi.
However, it is clear that the current and planned staffing levels for the Asylum Service still fall far short of what is required to process the current and likely future case-load in an adequate manner.
Selleks tuleks läbi viia vajaduste hindamine, milles võetakse arvesse varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus peab tõenäoliselt korraga käsitlema, ja nende taotluste töötlemiseks vajalikku või tõenäoliselt vajalikku olemasolevate töötajate arvu.
Greece should ensure that the Asylum Service is further reinforced with substantially more staff and material resources for it to be able to process the increase in asylum applications.
Kohtuasjas M.S.S. tehtud otsuses kritiseeriti eriti juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele Kreekas, seega on oluline, et kui tulevikus võidakse taasalustada üleandmisi Dublini määruse kohaselt, peab varjupaigataotlejatel olema tõhus juurdepääs õiguskaitsevahendile nende taotluse suhtes langetatud negatiivse otsuse korral.