natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EU) No 283/2014 of the European Parliament and of the Council [22] on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure explicitly mentions that one set of the operational priorities for the CEF is the interoperability, connectivity, sustainable deployment, operation and upgrading of trans-European digital service infrastructures and their coordination at Union level.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 283/2014 [22] (milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid) on selgelt märgitud, et Euroopa ühendamise rahastu tegevusprioriteetideks on üleeuroopaliste digiteenuste taristute koostalitlusvõime, ühenduvus, jätkusuutlik kasutuselevõtt, toimimine ja ajakohastamine ning nende koordineerimine liidu tasandil.
In particular, Regulation (EU) No 283/2014 provides for so-called building blocks, such as e-identification, e-delivery and automated translation, to facilitate cross-border interoperability.
Määrusega (EL) nr 283/2014 kehtestatakse eelkõige sellised alustaristud nagu e-identimine, elektrooniline edastamine ja automaattõlge, et hõlbustada piiriülest koostalitlusvõimet.
On a political level, the Council has repeatedly called for even greater interoperability in Europe and for continued efforts to modernise European public administrations.
Poliitilisel tasandil on nõukogu kutsunud korduvalt üles suurendama Euroopa koostalitlusvõimet ja tegema jätkuvalt jõupingutusi Euroopa haldusasutuste ajakohastamiseks.
On 24 and 25 October 2013, the European Council adopted conclusions stressing that the modernisation of public administrations should continue through the swift implementation of services such as e-government, e-health, e-invoicing and e-procurement, which rely on interoperability.
Euroopa Ülemkogu võttis 24. ja 25. oktoobril 2013 vastu järeldused, milles toonitatakse, et haldusasutuste ajakohastamine peaks jätkuma selliste koostalitlusvõimel põhinevate teenuste nagu e-valitsus, e-tervis, e-arveldamine ja e-hanked kiire kasutuselevõtuga.
The commitment of Member States is essential to ensure the rapid deployment of an interoperable e-society in the Union and the involvement of public administrations in encouraging the use of online procedures.
Liikmesriikide aktiivne osalemine on hädavajalik, et tagada liidus koostalitlusvõimelise e-ühiskonna kiire juurutamine ja haldusasutuste osalemine internetipõhiste menetluste kasutamise soodustamises.
Additionally, in order to establish a more effective, simplified and user-friendly e-administration, some adaptation in the European public administrations, with support from Member States, may be necessary.
Mõjusama, lihtsama ja kasutajasõbralikuma e-halduse loomiseks võib olla lisaks vaja ka liikmesriikide toetusel toimuvat mõningast kohandamist Euroopa haldusasutustes.
Efficient online public services are crucial to fostering the confidence of businesses and citizens in digital services.
Tõhusad internetipõhised avalikud teenused on hädavajalikud selleks, et suurendada ettevõtete ja kodanike usaldust digiteenuste vastu.
A single sector interoperability perspective is associated with the risk that the adoption of different or incompatible solutions at national or sectoral levels will give rise to new electronic barriers that impede the proper functioning of the internal market and the associated freedoms of movement, and undermine the openness and competitiveness of markets and the delivery of services of general interest to businesses and citizens.
Kui koostalitlusvõime alaseid väljavaateid käsitleda ühe valdkonna piires, kaasneb sellega risk, et erinevate või kokkusobimatute lahenduste kasutusele võtmisega riigi või valdkonna tasandil luuakse uued e-tõkked, mis takistavad siseturu ja sellega seotud liikumisvabaduste nõuetekohast toimimist, ning kahjustatakse turgude avatust ja konkurentsivõimet ning ettevõtetele ja kodanikele üldhuviteenuste osutamist.
In order to mitigate that risk, Member States and the Union should step up joint efforts to avoid market fragmentation.
Nimetatud riski maandamiseks peaksid liikmesriigid ja liit rohkem ühiselt pingutama selle nimel, et vältida turu killustumist.
They should ensure cross-border or cross-sector interoperability in the implementation of legislation, while reducing administrative burdens and costs and improving efficiency, and they should promote commonly agreed ICT solutions while ensuring appropriate governance.
Nad peaksid tagama õigusaktide rakendamisel piiriülese või valdkondadevahelise koostalitlusvõime, vähendades samal ajal halduskoormust ja kulusid ning suurendades tõhusust, ning nad peaksid edendama ühiselt kokku lepitud IKT-lahendusi, tagades samal ajal nõuetekohase juhtimise.
In the establishment, improvement or operation of common solutions all initiatives should, where appropriate, build on, or be accompanied by, the sharing of experience and solutions and the exchange and promotion of best practices, technological neutrality and adaptability, while principles of security, privacy and protection of personal data should always be applied.
Ühiste lahenduste kasutusele võtmisel, täiustamisel või kasutamisel peaksid kõik algatused asjakohasel juhul tuginema kogemuste ja lahenduste jagamisele ning parimate tavade, tehnoloogilise neutraalsuse ja kohandatavuse vahetamisele ja edendamisele või olema sellega seotud, kusjuures alati tuleks kohaldada turvalisuse, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhimõtteid.
In that context, compliance with the EIF, open specifications and standards should be promoted.
Sellega seoses tuleks edendada kooskõla Euroopa koostalitlusvõime raamistiku, avatud tehniliste kirjelduste ja standarditega.
Several successive programmes have sought to ensure the coherent development and implementation of global and sectoral interoperability strategies, legal frameworks, guidelines, services and tools to address requirements under Union-wide policies, such as: (i) the programme for the interchange of data between administrations (1999-2004) (the ‘IDA programme’), established by Decisions No 1719/1999/EC [23] and No 1720/1999/EC [24] of the European Parliament and of the Council; (ii) the programme for interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, businesses and citizens (2005-2009) (the ‘IDABC programme’), established by Decision 2004/387/EC of the European Parliament and of the Council [25]; and (iii) the programme on interoperability solutions for European public administrations (2010-2015) (the ‘ISA programme’), established by Decision No 922/2009/EC of the European Parliament and of the Council [26].
Selleks et täita liiduülese poliitika kohaseid nõudeid, on püütud üldiste ja valdkondlike koostalitlusvõime strateegiate, õigusraamistike, suuniste, teenuste ja vahendite sidusat arengut ja rakendamist tagada mitme järjestikuse programmiga, nagu: i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega nr 1719/1999/EÜ [23] ja nr 1720/1999/EÜ [24] loodud haldusasutuste vahelise andmevahetuse programm (1999–2004) (IDA programm); ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2004/387/EÜ [25] loodud üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise programm riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (2005–2009) (IDABC programm) ja iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 922/2009/EÜ [26] loodud Euroopa haldusasutuste koostalitusvõime alaste lahenduste programm (2010–2015) (ISA programm).
The programme established in this Decision should be based on the experience acquired during the course of those programmes.
Käesoleva otsusega loodav programm peaks põhinema nimetatud programmide rakendamise käigus saadud kogemustel.
Activities under the IDA, the IDABC and the ISA programmes have made important contributions to ensuring interoperability in the electronic exchange of information between European public administrations.
IDA, IDABC ja ISA programmide raames toimunud tegevus on aidanud märkimisväärselt kaasa koostalitlusvõime tagamisele Euroopa haldusasutuste elektroonilises teabevahetuses.
In its Resolution of 20 April 2012 on a competitive digital single market — eGovernment as a spearhead, the European Parliament recognised the contribution of the ISA programme and its overarching role in defining, promoting and supporting the implementation of interoperability solutions and frameworks for European public administrations, achieving synergies, promoting the re-use of solutions and translating their interoperability requirements into specifications and standards for digital services.
Oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsioonis e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta tunnustas Euroopa Parlament ISA programmi panust ja üldist osa Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste ja raamistike määratlemisel, edendamisel ja toetamisel, koostoime saavutamisel ning lahenduste korduvkasutamise edendamisel ning haldusasutuste koostalitlusvõime alaste nõuete muutmisel digiteenuseid käsitlevateks tehnilisteks kirjeldusteks ja standarditeks.
A new Union programme on interoperability solutions and common frameworks for European public administrations, businesses and citizens (the ‘ISA2 programme’) is therefore needed to develop, maintain and promote a holistic approach to interoperability in order to eliminate fragmentation in the interoperability landscape and avoid electronic barriers in the Union; to facilitate efficient and effective electronic cross-border or cross-sector interaction between European public administrations on the one hand, and between European public administrations and businesses and citizens on the other; to identify, create and operate interoperability solutions supporting the implementation of Union policies and activities; and to facilitate the re-use of interoperability solutions by European public administrations.
Kasutajakesksuse põhimõte rakendub eelkõige koostalitlusvõime alaste lahenduste lõppkasutajatele.
In addition to European public administrations, businesses and citizens are also end-users of interoperability solutions because they use electronic public services provided by public administrations.
Ettevõtete all tuleks mõista eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ja mikroettevõtjaid, arvestades nende suurt tähtsust liidu majanduse jaoks.
The principle of user-centricity applies, in particular, to the end-users of interoperability solutions.
ISA2 programmi raames loodavad või rakendatavad ühised raamistikud ja lahendused peaksid looma koostalitlusvõime maastiku, et hõlbustada Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike vahelist suhtlust ning tagada piiriülene või valdkondadevaheline koostalitlusvõime ja selle toimimist hõlbustada.
Business should be understood to include, in particular, small and medium-sized enterprises (SMEs) and microenterprises, given their valuable contribution to the Union economy.
ISA2 programmi alusel peaks olema võimalik meetmeid rakendada mitmeetapilist metoodikat kasutades.
Common frameworks and solutions established or operated under the ISA2 programme should, as far as possible, form an interoperability landscape to facilitate interaction between European public administrations, businesses and citizens, and to ensure, facilitate and enable cross-border or cross-sector interoperability.
Kuna üha enam avalikke teenuseid muutub vaikimisi digitaalseks, on oluline maksimeerida IKT-lahendustele tehtavate avaliku sektori kulutuste tõhusust.
It should be possible to implement actions under the ISA2 programme using an ‘iterative methodology’.
Niisugust tõhusust tuleks soodustada, tagades, et nende teenuste osutamist kavandatakse piisavalt varases järgus ja et võimaluse korral lahendusi jagatakse ja korduvkasutatakse, et neile tehtud avaliku sektori kulutuste tasuvust maksimeerida.
As an increasing number of public services become ‘digital by default’, it is important to maximise the efficiency of public spending on ICT solutions.
ISA2 programm peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama.
Such efficiency should be facilitated by ensuring that the provision of such services is planned at an early stage and, where possible, by sharing and reusing solutions in order to maximise the value of public spending.
Koostalitlusvõime ja sellest tulenevalt ISA2 programmi raames loodavaid ja kasutatavaid lahendusi on väga vaja selleks, et kasutada täielikult ära e-valitsuse ja e-demokraatia potentsiaali, võimaldades ühtsete kontaktpunktide rakendamist ning läbipaistvate avalike läbivteenuste pakkumist, mis tähendab väiksemat halduskoormust ja väiksemaid kulusid.
The ISA2 programme should make a contribution to that goal.
Ettevõtted ja kodanikud kui lõppkasutajad peaksid samuti saama kasutada Euroopa haldusasutuste ühiseid, korduvkasutatavaid ja koostalitlusvõimelisi klienditeenuseid, mis saavad tuge nimetatud asutuste asjaajamise ja dokumendihaldusega seotud tööprotsesside paremast integreerimisest ja andmevahetusest.
Interoperability and, consequently, the solutions established and operated under the ISA2 programme are instrumental to exploiting the potential of e-government and e-democracy to the full, by enabling the implementation of ‘one-stop shops’ and the provision of end-to-end and transparent public services leading to fewer administrative burdens and lower costs.
Liit peaks kogu oma tegevuses järgima võrdse kohtlemise põhimõtet.
As end-users, businesses and citizens should also benefit from common, re-usable and interoperable front-office services resulting from better integration of processes and exchange of data through the back offices of European public administrations.
Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid kohtlema liidu kodanikke võrdselt.
In its activities, the Union should observe the principle of equal treatment.
Liit peaks võtma arvesse sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud nõudeid.
Citizens of the Union should have the right to equal treatment from the Union's institutions, bodies, offices and agencies.
Seepärast tuleks kõikjal liidus lähtuda avalike teenuste koostalitlusvõimega seotud strateegiate väljatöötamisel teenuste üldkättesaadavusest, pöörates tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele kodanikele ja hõredalt asustatud piirkondadele, et võidelda digitaalse lõhe ja tõrjutuse vastu, nagu nõudis Euroopa Parlament oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsioonis e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta.
The Union should take into account requirements linked to the fight against social exclusion.
Elektrooniliste avalike teenuste rakendamine Euroopa haldusasutuste poolt eeldab kaasavat lähenemisviisi (e-kaasatus), mille raames vajaduse korral pakutakse tehnilist tuge ja koolitust, et vähendada erinevusi IKT-lahenduste kasutamisel, ning mis hõlmab mitme kanali kasutamist, muu hulgas vajaduse korral teenustele juurdepääsu säilitamist ka traditsioonilisel viisil.
In that regard, accessibility for all should be incorporated into the development of strategies relating to the interoperability of public services across the Union, taking into consideration the most disadvantaged citizens and the most sparsely populated areas in order to combat the digital divide and exclusion, as called for by the European Parliament in its resolution of 20 April 2012 on a competitive digital single market — eGovernment as a spearhead.
ISA2 programmi raames tuleks koostalitlusvõime alaseid lahendusi arendada kooskõlas lõppkasutajate õigusega pääseda juurde teabele ja sisule ja seda levitada, kasutada ja pakkuda rakendusi ja teenuseid ning kasutada vabalt valitud lõppseadmeid, olenemata lõppkasutaja või teenuse pakkuja asukohast või teabe, sisu, rakenduse või teenuse asukohast, päritolust või sihtpunktist, kasutades selleks internetiühendust, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2015/2120 [27].
The implementation of electronic public services by European public administrations requires an inclusive (e-inclusion) approach that, where necessary, will provide technical support and training in order to reduce disparities in the use of ICT solutions and will incorporate multi-channel delivery, including the maintenance of traditional means of access when appropriate.
ISA2 programm peaks olema vahend, mille abil ajakohastada Euroopa haldusasutusi.
Interoperability solutions under the ISA2 programme should be developed having regard to the right of end-users to access and distribute information and content, use and provide applications and services, and use terminal equipment of their choice, irrespective of the end-user's or provider's location or of the location, origin or destination of the information, content, application or service, via their internet access service provided for in Regulation (EU) 2015/2120 of the European Parliament and of the Council [27].
Euroopa haldusasutuste ajakohastamine ja nende koostalitlusvõime suurendamine annab olulise panuse digitaalse ühtse turu väljakujundamisse, et võimaldada kodanikel saada täiel määral kasu koostalitlusvõimelistest e-teenustest, sh e-valitsusest ja e-tervisest, seades esmatähtsale kohale selliste takistuste nagu ühenduseta e-teenused kõrvaldamise.
The ISA2 programme should be an instrument for the modernisation of European public administrations.
Koostalitlusvõime puudumine õõnestab sageli digitaalsete läbivteenuste rakendamist ning ettevõtetele ja kodanikele mõeldud ühtsete kontaktpunktide väljaarendamist.
Modernising European public administrations and increasing their interoperability is an important contribution to the completion of the digital single market to enable citizens to benefit fully from interoperable e-services, from e-government to e-health, prioritising the removal of obstacles such as unconnected e-services.
Koostalitlusvõime on otseselt seotud avatud tehniliste kirjelduste ja standardite kasutamisega ning neist sõltuv.
Lack of interoperability often undermines the implementation of digital end-to-end services and the development of one-stop shops for businesses and citizens.
ISA2 programmiga tuleks edendada ja vajaduse korral toetada olemasolevate koostalitlusvõime alaste lahenduste osalist või täielikku standardimist.
Interoperability is directly connected with, and dependent on the use of, open specifications and standards.
Standardimine tuleks saavutada koos liidu tasandil toimuva muu standardimistegevusega, koostöös Euroopa standardiorganisatsioonide ja teiste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega.
The ISA2 programme should promote and, where appropriate, support the partial or full standardisation of existing interoperability solutions.
Tänu koostalitlusvõime tagamisele on Euroopa haldusasutused piisavalt avatud ja paindlikud, et areneda ja suuta hõlmata uusi väljakutseid ja uusi valdkondi.
Such standardisation should be achieved in cooperation with other standardisation activities at Union level, European standardisation organisations and other international standardisation organisations.
Koostalitlusvõime on vajalik selleks, et vältida tehnoloogilist kinnistamist, võimaldada tehnilist arengut ja edendada innovatsiooni.
By ensuring interoperability, European public administrations will remain open and flexible enough to evolve and be capable of incorporating new challenges and new areas.
Koostalitlusvõimeliste lahenduste ja ühiste raamistike arendamise abil peaks ISA2 programm andma panuse Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõimesse, järgides tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet, et vältida kinnistamist ning võimaldada suuremat konkurentsi ja innovatsiooni, mis parandab liidu ülemaailmset konkurentsivõimet.
Interoperability is a condition for avoiding technological lock-in, enabling technical developments and fostering innovation.
Euroopa haldusasutuste ajakohastamine on strateegia „Euroopa 2020” ja digitaalse ühtse turu edukat elluviimist silmas pidades üks põhiprioriteete.
By developing interoperable solutions and common frameworks, the ISA2 programme should contribute to interoperability between European public administrations, respecting technological neutrality, in order to avoid lock-in and enable increased competition and innovation, which will boost the global competitiveness of the Union.
Sellega seoses selgub komisjoni 2011., 2012. ja 2013. aastal avaldatud majanduskasvu analüüsidest, et Euroopa haldusasutuste töö kvaliteet mõjutab vahetult majanduskeskkonda ning seepärast on see tootlikkuse, konkurentsivõime, majanduskoostöö, kasvu ja tööhõive soodustamisel otsustava tähtsusega.
The modernisation of European public administrations is one of the key priorities for successful implementation of the Europe 2020 Strategy and the Digital Single Market (DSM).
See kajastub selgelt riigipõhistes soovitustes, kus kutsutakse üles võtma Euroopa haldusasutuste reformimiseks konkreetseid meetmeid.
In that context, the Annual Growth Surveys published by the Commission in 2011, 2012 and 2013 show that the quality of European public administrations has a direct impact on the economic environment and is therefore crucial to stimulating productivity, competitiveness, economic cooperation, growth and employment.
Määrus (EL) nr 1303/2013 sisaldab valdkondlikku eesmärki „riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine”.
This is clearly reflected in the country-specific recommendations, which call for specific action aimed at European public administration reform.
Seda arvesse võttes tuleks ISA2 programmi kooskõlastada muude algatustega, mis aitavad kaasa Euroopa haldusasutuste ajakohastamisele, eelkõige seoses koostalitlusvõime alase tööga, ning püüda saavutada nendega koostoimet.
Regulation (EU) No 1303/2013 includes a thematic objective of ‘enhancing institutional capacity of public authorities and stakeholders and an efficient public administration’.
Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime puudutab kõiki haldustasandeid: liidu, riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit.
In that context, the ISA2 programme should tie in with other initiatives contributing to the modernisation of European public administrations, in particular in relation to work on interoperability and seek synergies with them.
Seepärast on oluline tagada võimalikult laialdane osalemine ISA2 programmis ning lahenduste puhul võtta arvesse nende tasandite vastavaid vajadusi ning, kui see on asjakohane, ettevõtete ja kodanike vajadusi.
Interoperability of European public administrations concerns all levels of administration: Union, national, regional and local.
Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi saab toetada nende jõupingutustes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide erivahendite abil, eelkõige osas, mis puudutab institutsioonilise suutlikkuse suurendamist, mis asjakohasel juhul hõlmab Euroopa haldusasutuste töötajate koolitamist.
It is therefore important to ensure the widest possible participation in the ISA2 programme and that solutions take into account their respective needs, as well as those of businesses and citizens, where relevant.
ISA2 programmi raames tehtav tihe koostöö peaks muutma sellistest vahenditest oodatava kasu võimalikult suureks, tagades, et rahastatavad projektid viiakse vastavusse selliste kogu liitu hõlmavate koostalitlusvõime raamistikega nagu Euroopa koostalitlusvõime raamistik.
National, regional and local administrations can be supported in their endeavours through specific instruments under the European Structural and Investment Funds, in particular the part concerning the institutional capacity building which includes training of the European public administrations staff where appropriate.
Käesolevas otsuses nähakse ette kogu ISA2 programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse raames peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [28] punkti 17 tähenduses.