natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Piraeus Port Authority (‘PPA’) decided to expand the infrastructure of the container terminal with the extension of Pier I, the upgrade of equipment of Pier II and the construction of Pier III.
Pakkumiskutses oli sätestatud ka hanke vaidlustamise võimalus.
The Piraeus Port Authority SA
Siiski ei esitanud ükski osaleja kohtuasutustele vaideid hankemenetluse ega lõpptulemuse kohta.
The company, Piraeus Port Authority SA was established by law 2688/1999, through conversion of a body governed by public law, Piraeus Port Authority created in 1930, into a public utility company.
Lisaks kontrollis menetlust ja lepingu projekti Kreeka riigikontroll, kes kiitis need heaks.
On 13 February 2002 a 40-year concession agreement was signed between the Greek state and PPA.
2008. aasta novembris sõlmisid PPA ja PCT kontsessioonilepingu, millega PCT andis PCT-le ainuõiguse kasutada nn „uut konteineriterminali”, mis koosnes olemasolevast uuendatavast teisest kaist, ehitatavast kolmandast kaist ja selle juurde kuuluvast alast, ning õiguse kasutada külgnevat sildumisala, mis võimaldab laevade ohutut sildumist ja teenindamist.
This agreement was ratified by law 3654/2008.
Kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud uuendama olemasoleva teise kai, ehitama uue kolmanda kai ning osutama kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid.
According to this agreement, PPA has the exclusive right of use and exploitation of land, building and infrastructure of the port land zone of the Port of Piraeus [6].
Lisaks tasub kontsessiooni valdaja oma vahenditest täielikult kõik teise kai uuendamise ning kolmanda kai ehitamise ja käitamise kulud.
In particular, the concession agreement provides for the right of PPA to subcontract the operation of part of the port to a third party against payment [7].
Seega nähti nii hankes kui ka kontsessioonilepingus ette, et kontsessiooni valdaja ei saa oma investeeringuteks raha riiklikest vahenditest.
The concession agreement between PPA and PCT and the investment project
Lisaks on sätestatud, et kontsessiooni valdaja kanda jäävad kõik vajaliku taristu uuendamise ja ehitamisega seotud (kommerts)riskid.
With the purpose of conceding Piers II and III, PPA conducted a European public tender [8] for port management services.
Samuti võtab ta endale mitmeid kohustusi seoses uue konteineriterminali garanteeritud läbilaskevõime tagamisega.
In this tender PPA received two applications from COSCO and from a consortium of companies consisting of Hutchinson Port Holdings Ltd, Hutchinson Ports Investments SARL., Alapis Joint Stock Company SA and Lyd SA
PPA ja PCT kontsessioonileping ratifitseeriti seadusega nr 3755/2009 (edaspidi „ratifitseerimisseadus”).
The call for tenders provided for appeal procedures.
Ratifitseerimisseaduse artikkel 1 sisaldab sõlmitud kontsessioonilepingut, artiklis 2 sätestatakse PCT-le antavad maksuvabastused ning artiklis 3 nähakse ette võimalus, et seoses kontsessioonilepinguga tehtavatele PCT investeeringutele rakendatakse välisinvesteeringute kaitse erirežiimi vastavalt seadusandlikule dekreedile nr 2687/1953.
However, no appeal was submitted to the judicial authorities concerning the tendering procedure or the final result by any of the participants.
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In addition, the procedure and the draft agreement were checked and approved by the Greek Court of Auditors.
Komisjon otsustas oma 11. juuli 2012. aasta otsuses [9], et kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ning kaks maksumeedet [10] ei kujuta endast riigiabi.
In November 2008 PPA signed with PCT a concession agreement through which PPA conceded to PCT the exploitation and exclusive use to of the so-called ‘New Container Terminal (NCT)’, comprising of the existing Pier II, to be upgraded, the new Pier III, to be constructed, and the area adjacent thereto, as well as the use of the adjacent berthing manoeuvre sea area, which allows the safe mooring and service of ships.
Samas otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmiste väidetava riigiabi meetmete kohta ja algatas nende suhtes ametliku uurimismenetluse:
According to the concession agreement PCT has the obligation to upgrade the existing Pier II, construct the new Pier III and provide the whole range of port services related to the operation of the container terminal.
kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani [11];
Furthermore, the concession holder will finance entirely at its own expenses all upgrades of Pier II as well as the construction and operation of Pier III.
õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaup” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist [12];
Therefore, the tender as well as the concession agreement foresaw that the concession holder will not receive any public money for its investments.
kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine [13];
In addition, it is foreseen that the concession holder assumes all (commercial) risks in respect of the upgrades and construction of the necessary infrastructure.
võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel [14];
It also undertakes a number of obligations in respect of ensuring a guaranteed capacity of the New Container Terminal.
investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust [15];
The concession agreement between PPA and PCT was ratified by Law 3755/2009 (‘the Law’).
võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevad kohustused ja õigused [16];
Article 1 of the Law incorporates the concession agreement as it was signed, while Article 2 sets out specific tax exemptions for PCT and Article 3 provides for the possibility that PCTs investments related to the concession agreement benefit a specific protective regime of foreign investments set out in legislative decree 2687/1953.
kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust [17];
GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel [18];
The Commission decided in its decision of 11 July 2012 [9] that the differences between the concession agreement and the contract notice, as well as two fiscal measures [10] do not constitute State aid.
erandi tegemine sundvõõrandamise eeskirjadest.
In the same decision, the Commission expressed its doubts and opened the formal investigation procedure as regards other alleged State aid measures:
Täpsemalt asus komisjon seisukohale, et kõnealuste meetmetega antakse PCT-le valikuline eelis, kuna nendega tehtavat erandit tavaliselt kohaldatavatest maksustamiseeskirjadest ei saa põhjendada majanduspoliitiliste kaalutlustega, millele Kreeka ametiasutused osutasid.
Exemption from income tax on interest accrued until the date of the commencement of operation of Pier III [11];
Komisjon leidis, et suurtes taristuprojektides tehtavate investeeringute toetamine on majanduspoliitiline kaalutlus, mis ei ole seotud maksusüsteemiga ja millega ei saa põhjendada PCT jaoks soodsamat erikohtlemist.
Right to VAT credit refund irrespective of the stage of completion of the contract object; definition of the notion of ‘investment good’ for the purposes of VAT rules; right to arrear interests from the first day following the 60th day after the VAT refund request [12];
Komisjon leidis veel, et mõne samalaadse maksuvabastuse kasutamine varasemates komisjoni heakskiidu saanud riigihankelepingutes ei ole asjakohane tõend, mis kinnitaks kõnealuste meetmete põhjendatust Kreeka maksusüsteemi loogika järgi.
Loss carry-forward without any temporal limitation [13];
Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas kõnealused meetmed on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c, nagu väitsid Kreeka ametiasutused.
Choice among three depreciation methods concerning the investment costs of the reconstruction of Pier II and the construction of Pier III [14];
Eelkõige kahtles komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldatavuses, sest komisjon on esitanud nimetatud artiklile vastavuse tingimused oma regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 ning Kreeka ametiasutused ei esitanud ühtegi asjakohast põhjendust selle kohta, et meetmed vastavad kõnealuste suuniste tingimustele.
Exemption from stamp duties on the loan agreements and any ancillary agreement for the funding of the project [15];
Seoses artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldatavusega väljendas komisjon kahtlust meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes.
Exemption from taxes, stamp duties, contributions and any rights in favour of the State or third parties on the contracts between the creditors of the loan agreements under which are transferred the obligations and rights resulting therefrom [16];
HUVITATUD ISIKUTE JA KREEKA MÄRKUSED
Exemption from stamp duties for any compensation paid by PPA to PCT under the concession contract, which is outside the scope of the VAT code [17];
Kreeka ja abisaaja esitasid kõnealuse juhtumi kohta ühised märkused.
Protection under the special protective regime for foreign investments [18].
Komisjon ei saanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkusi üheltki kolmandalt isikult.
Exemption from the general rules of forced expropriation.
Seoses riigiabi esinemisega
In particular, the Commission took the view that the measures in question confer a selective advantage to PCT, as they constitute a derogation to the normally applicable taxation rules that cannot be justified by the economic policy considerations the Greek authorities invoked.
Eelise puudumine
In particular the Commission considered that the objective of fostering the investments undertaken by big infrastructure projects is an economic policy consideration that is extrinsic to the taxation system at stake and cannot justify the differentiated treatment in favour of PCT.
Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et üldkohaldatavatest maksueeskirjadest tehtud erandiga ei anta tingimata valikulist eelist ning et komisjon ei tee vahet valikulisusel ja eelise andmisel.
Furthermore, the Commission considered that the fact that some of those or similar tax exemptions were included in previous public contracts on which the Commission adopted positive decisions is not relevant for demonstrating that these measures are justified by the logic of the Greek fiscal system.
Seega ei saa isegi kindlaks tehtud valikulise meetme puhul öelda, et sellega antakse automaatselt eelis ja vastupidi.
Moreover, the Commission raised doubts as regards the compatibility of the measures at stake with Article 107(3)(a) and 107(3)(c) TFEU, argued by the Greek authorities.
Sama üldreegli kohaldamine erinevates olukordades võiks põhjustada diskrimineerimist või asetada reeglit täitma kohustatud teatud isikud ebasoodsamasse olukorda.
In particular the Commission raised doubts concerning the application of Article 107(3)(a) TFEU, as the conditions of compatibility of this Article have been developed by the Commission in its Guidelines on national regional aid for 2007-2013 and the Greek authorities provided no relevant argumentation as regards the conformity of the measures with the conditions of these Guidelines.
Maksuvabastuse eesmärk võib olla tagada, et objektiivselt erinevaid olukordi käsitletakse erinevalt ja seega ei teki diskrimineerimist ega tahtmatult ebasoodsama olukorra loomist.
Concerning the applicability of Article 107(3)(c), the Commission expressed its doubts as regards the necessity and proportionality of the measures.
Lisaks väidavad nad, et nii nagu ettevõtjad, kellele tehakse ülesandeks osutada teatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, võtavad erasektori vahendite abil avaliku taristu loomiseks ja käitamiseks pikaajalise kontsessiooni saanud ettevõtjad lepingulise kohustuse investeerida märkimisväärseid summasid taristusse, mis tagastatakse kontsessiooniperioodi lõpus riigile.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES AND GREECE
Seega on kõnealuste maksumeetmete eesmärk hüvitada nende ettevõtjate „struktuurilist ebasoodsamat olukorda”.
Greece and the beneficiary submitted joint comments in this case.
Sellega seoses osutavad nad äriühingu Combus suhtes tehtud otsusele [19], milles Üldkohus märkis, et „struktuurilise ebasoodsama olukorra” kõrvaldamine ei kujuta endast „soodustamist” ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
The Commission received no comments from any other third party after the opening of the formal investigation procedure.
Valikulisuse puudumine ja/või põhjendamine maksusüsteemi loogikaga
As regards the existence of State aid
i.
Absence of an advantage
Uuritavate meetmete „võrdlussüsteem”
The Greek authorities and PCT argue that an exemption from a generally applicable tax rule does not necessarily confer an advantage which is selective, and that the Commission does not make a difference between the existence of selectivity and that of an advantage.
Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on õige võrdlussüsteem see üldrežiim, mida kohaldatakse Kreekas avaliku taristu projektide, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse suhtes.
Thus even when a selective measure is identified, it cannot be said that it automatically confers an advantage and vice versa.
Kõnealust kava kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad suurte taristuprojektidega, ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes ilma nende vahel vahet tegemata.
The application of the same general rule to different situations could give rise to discrimination or to a disadvantage for certain persons which are subject to this rule.
Seaduse nr 3755/2009 maksundusalastes sätetes on kirjeldatud kõnealuse üldise kava kohaldamist üksikjuhul.
The exemption may aim at ensuring that objectively different situations are treated differently and thus neither discrimination nor inadvertent disadvantages arise.
Kuna avaliku taristu projektidel on teatud eritunnused [20], mis eristavad neid muudest projektidest, asuvad nendega tegelevad ettevõtjad objektiivselt selgelt teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevustega tegelevad ettevõtjad.
Moreover they argue that in the same way as undertakings entrusted with the performance of services of general economic interest, the undertakings entrusted with long-term concessions to create and operate public infrastructure through private funds assume contractual obligations to invest significant sums of money for infrastructure that will be returned to the state at the end of the concession period.
Seega ei saa üldiselt kohaldatavaid maksueeskirju pidada kehtivaks „võrdlussüsteemiks”.
Thus the tax measures in question are meant to compensate for the ‘structural disadvantages’ these companies have.
Õige võrdlussüsteem peaks olema selline, milles võetakse arvesse kõnealuseid eritunnuseid, mida tunnustatakse ka ELi õigusaktides [21], millega nõutakse erikohtlemist [22].
For this they refer to the Combus judgment [19], where the General Court stated that removing a ‘structural disadvantage’ does not amount to the grant of an ‘advantage’ caught by Article 107(1) TFEU.
Seega kasutab Kreeka muudest tegevustest eristuvate eritunnustega avaliku taristu projektide sobiva käsitlemise tagamiseks teatud maksustamisalaseid sätteid, millega selgitatakse maksustamise mõne valdkonna suhtes kohaldatavaid eeskirju, mille kohaldamine i) võiks ilma nende säteteta põhjustada avaliku taristu projektide diskrimineerimist, ii) on ebaselge ega ühti maksusüsteemi üldpõhimõtetega või iii) on väiksema prioriteediga kui eespool nimetatud nõue kasutada/jaotada avalikke vahendeid kõige tõhusamal viisil.
Absence of selectivity and/or justification by the logic of the tax system
Lisaks ütlevad nad, et maksumeetme üldine iseloom ei sõltu selle kehtestamiseks kasutatud seadusandlikust meetodist.
i.
Gibraltari kohtuotsusele [23] viidates väidavad nad, et kui liikmesriik teeb üldkohaldatavatest eeskirjadest erandi, ei põhjusta see automaatselt valikulisust ja eelise andmist.
Concerning the ‘system of reference’ of the measures under examination
Üksnes „erandipõhine” tegutsemisviis oleks puhtvormiline meetod, millest oleks lihtne mööda hiilida.
According to the Greek authorities and PCT, the correct system of reference is the general regime applied to public infrastructure projects in Greece, including Private Public Partnerships.
Kõnealuse meetme eesmärk
This scheme applies to all undertakings engaging in big infrastructure projects and public/private partnerships and does not differentiate between them.
Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et Adria-Wieni kohtulahendi valguses seisneb meetme eesmärk, mille alusel tuleb hinnata PCT jaoks soodsamaid sätteid, avaliku taristu projektide eduka elluviimise toetamises.
The fiscal provisions of Law 3755/2009 represent the individual application of this general scheme.
Nad ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud hinnanguga sellise eesmärgi „mitteasjakohasuse” ja „kehtetuse” kohta.
As these projects have special characteristics [20] that distinguish them from other projects, the undertakings responsible for public infrastructure projects are objectively in a clearly different legal and factual situation when compared with other undertakings engaged in other types of activity.
Samuti osutavad nad keskkonnatasude eesmärgile ja väidavad, et komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud järeldus tähendab seda, et maksusüsteemi üldise iseloomuga ei saaks kunagi põhjendada ühtegi maksumeedet, millel on mõni muu konkreetne eesmärk peale maksude kogumise.
Thus the generally applicable tax rules cannot be considered as the valid ‘system of reference’.
Liikmesriigid võivad ELi õigusega lubatud piirides vabalt kasutada oma maksusüsteemi vajalikuks peetavatel poliitilistel eesmärkidel.
The correct system of reference is the one that has taken into account these characteristics also recognised by EU legislation [21] which calls for special treatment [22].
Lisaks väidavad nad, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleks maksusüsteemi kõnealune eesmärk „mitteasjakohane” [24], sest Assooride kohtuasjas [25] ei öelnud kohus, et kõnealune eesmärk on tähtsusetu.
Thus the mechanism set up by Greece to ensure the appropriate treatment of the particular characteristics of public infrastructure projects, which distinguish them from other activities, is the introduction of certain fiscal provisions clarifying the rules applying in certain areas of taxation, the application of which (i) could otherwise lead to discrimination against public infrastructure projects, (ii) is characterised by lack of clarity and consistency with the general principles of the tax system; or (iii) is outweighed by the above mandatory requirement in terms of ensuring the most efficient use/allocation of public resources.
Valikulisuse analüüsi eesmärk ei ole kindlaks teha, kas uuritava meetme „eesmärk” „üksinda” on „kehtiv” või „asjakohane”.
Furthermore, they indicate that the legislative technique used in introducing a tax measure does not determine the general nature of a measure.
Meetme „eesmärk” seisneb „aluses”, mille põhjal saab võrrelda ettevõtjate „õiguslikku ja faktilist” olukorda.
By making reference to the Gibraltar judgment [23], they argue that the introduction by a Member State of an exemption to generally applicable rules does not automatically give rise to selectivity and an advantage.
Nad väidavad, et komisjon ei selgita, miks poliitika „eesmärk” ei ole valikulisuse hindamisel „kehtiv” või „asjakohane”.
Merely following a ‘derogation-based’ approach would be a formalistic methodology that would be easy to circumvent.
Sellega seoses osutavad nad Adria-Wieni [26], Regione Sardegna [27] ja British Aggregatesi [28] kohtuotsustele, väites, et kohus ei olnud oma seisukohas kõnealuste eesmärkide vastu, vaid lihtsalt hindas, kas vaadeldavad meetmed olid valikulised.
Objective of the measure concerned
PCT õiguslik ja faktiline olukord asjaomase meetme eesmärgi valguses
The Greek authorities and PCT argue that in the light of the Adria-Wien case-law, the objective of the measure under which the provisions in favour of PCT have to be assessed consists in the promotion of the successful implementation of public infrastructure projects.
Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et avaliku taristu projektide eduka elluviimise eesmärki arvestades on PCT ja teised suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad muudest ettevõtjatest erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras.
They refute the Commission's assessment in the opening decision as to the ‘irrelevance’ and ‘invalidity’ of this type of objective.
Nad väidavad selle põhjal, et komisjon on menetluse algatamise otsuses tähelepanuta jätnud kõnealuste projektide asjaolud/eritunnused.
They also refer to the objective pursued by environmental levies, in order to argue that the Commission's conclusion in the opening decision has as a consequence that any tax measure with a specific objective other than the collection of tax revenue could never be justified by the nature of the general tax system.
PCT ja muude võrreldavas olukorras olevate ettevõtjate maksusoodustused ei saa anda neile konkurentsieelist selliseid soodustusi mittesaavate ettevõtjate ees, sest need kaks ettevõtjate kategooriat ei konkureeri omavahel avaliku taristu projektide elluviimise pärast.
Member States are free within the limits of compliance with EU law to pursue the policy they deem appropriate through their tax systems.
Kõnealune kava kehtib ühtviisi kõigi selliseid projekte ellu viivate ettevõtjate suhtes ilma kedagi välja arvamata ning nende kohaldamise piirkonda, majandusharu, eelarvet või tähtaegu ei ole kuidagi piiratud.
Moreover, they argue that the Commission was wrong to conclude that the said objective of the tax system is ‘irrelevant’ [24], as the Court in the Azores case [25] did not state that the objective is without importance.
Järelikult de facto valikulisus puudub.
Under the selectivity analysis the aim is not to determine whether or not the ‘objective’ of the measure under examination ‘alone’ is ‘valid’ or ‘relevant’.
Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused jätnud endale mingit kaalutlusõigust seoses kõnealuste maksustamissätete kohaldamisega ning neid on mitme aasta jooksul süstemaatiliselt kasutatud kõigis avaliku taristu projektides.
The ‘objective’ of the measure consists in ‘the basis’ upon which the comparison of the ‘legal and factual situation’ of companies can be made.
Maksusüsteemi loogika
They argue that the Commission does not explain why the policy ‘objective’ is not ‘valid’ or ‘relevant’ for the purposes of the selectivity assessment.
Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealused maksustamissätted ja neid hõlmav kava on kooskõlas Kreeka vastavate maksustamiseeskirjade juhtpõhimõtetega, sest a) nendega tahetakse saavutada avaliku poliitika eesmärki, mis vastab üldise maksusüsteemi põhimõtetele, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele, samuti maksusüsteemi majanduslikele ja riigitulude kogumise eesmärkidele ning avaliku taristu loomist käsitlevale Kreeka poliitikale, b) nende eesmärk on tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist, millega järgitakse võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning tagatakse, et maksusüsteemiga soovitud eesmärke ei moonutata, c) neid kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, d) need on välja töötatud spetsiaalselt seadusandliku mehhanismina, millega leevendatakse avaliku taristu projektidega seotud olulisemaid rahalisi probleeme, mis võivad ohtu seada erasektori osalemise [29].