natgillin/translations-raw huggingface dataset:
of 1 October 2014
1. oktoober 2014,
on State aid SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN) implemented by Germany for Saarbrücken Airport and airlines using the airport
riigiabi SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Saksamaa andis Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele
(notified under document C(2014) 5062)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5062 all)
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof [1],
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku [1],
In a parliamentary question of 2008, MEP Hiltrud Breyer raised the issue of the public financing of Verkehrsholding Saarland (‘vh Saar’), of Saarbrücken Airport and of the discounts granted to the airlines using the airport [3].
Euroopa Parlamendi liige Hiltrud Breyer tõstatas oma 2008. aastal esitatud küsimusega Verkehrsholding Saarlandile (edaspidi „vh Saar”), Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele tehtavate soodustuste riikliku rahastamise probleemi [3].
In addition, the question was registered as a complaint under CP 171/2008.
Küsimuses väideti ka, et kõnealuseid vahendeid kasutati vh Saar tütarettevõtjale kuulunud lennujaama käitaja kahjude katmiseks.
The parliamentary question alleged that vh Saar had received EUR 11 million from Saarland’s State budget in the form of a capital increase.
Lennujaama käitaja, selle emaettevõtja ja vh Saar olid väidetavalt seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega.
It was alleged that these funds were used to cover losses of the airport’s operating company, which belonged to a subsidiary of vh Saar.
Seda skeemi kasutati kuuldavasti kahjumis lennujaama varjatud ja pidevaks toetamiseks.
The airport operator, its parent company and vh Saar were claimed to be connected via profit and loss transfer agreements (‘P&L agreements’).
22. veebruari 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.
The Commission requested further information from Germany on 31 July 2008, 24 September 2010, 24 March 2011, and 8 August 2011.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama väidetava abi kohta märkusi.
Germany responded to these requests and provided further information on 4 November 2008, 17 January 2011, 14 June 2011, and 7 October 2011.
Komisjon sai ühelt huvitatud isikult, Air Berlinilt, märkused 20. augustil 2012 ja saatis need Saksamaale edasi 1. oktoobril 2012, andes talle võimaluse kuu aja jooksul vastata.
By letter dated 22 February 2012, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union in respect of the aid.
24. veebruaril 2014 teatas komisjon Saksamaale, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu 2014. aasta lennundussuunised [5], ja palus Saksamaal esitada oma märkused 20 tööpäeva jooksul alates uute lennundussuuniste avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.
The Commission decision to initiate the procedure (‘opening decision’) was published in the Official Journal of the European Union [4].
Saksamaa vastas 6. mail 2014.
It forwarded them to Germany on 1 October 2012, which was given the opportunity to react within one month; Germany’s comments were received by letter dated 29 October 2012.
17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras kõnealuse otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.
Private individuals sent their comments within the framework of the procedure, stating that the public financing granted to the airport constituted State aid.
MEETME KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
Germany responded to these requests and submitted further information on 17 April 2012, 4 May 2012, 14 December 2012, 14 January 2014 and 3 April 2014.
SAARBRÜCKENI LENNUJAAMA AJALUGU JA ARENG
On 24 February 2014 the Commission informed Germany that the 2014 Aviation Guidelines [5] were adopted on 20 February 2014 and invited Germany to submit comments within 20 working days as of the publication of the new Aviation Guidelines in the Official Journal.
Saarbrückeni lennujaam on Saarimaa liidumaa pealinna Saarbrückeni lennujaam.
Germany replied on 6 May 2014.
Avalikult kättesaadava teabe kohaselt avati lennujaam 1928. aastal ja see tegutses kuni 1939. aastani, mil see sõja puhkemise tõttu suleti.
The 2014 Aviation Guidelines were published in the Official Journal of the European Union on 4 April 2014 [6].
Lennujaam alustas taas tegevust 1966. aastal, mil sinna ehitati keskmise suurusega lennukitele sobiv ajakohane lennurada.
They replaced the 2005 Aviation Guidelines [7].
Tabelis 1 ja 2 on esitatud lennujaama areng, väljendatuna reisijate ja lendude arvuna.
On 15 April 2014 a notice was published in the Official Journal of the European Union inviting Member States and interested parties to submit comments on the application of the 2014 Aviation Guidelines in this case within 20 working days of the publication date of this notice [8].
Kaubalendudel ei ole Saarbrückeni lennujaamas suurt tähtsust.
Air Berlin submitted comments on 5 May 2014.
Tabel 1
On 17 June 2014, Germany informed the Commission that it exceptionally accepts that this decision is adopted in the English language.
Reisijate arv vahemikus 1998–2012 [9]
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE
Aasta
HISTORY AND DEVELOPMENT OF SAARBRÜCKEN AIRPORT
Ärilised tellimuslennud
Saarbrücken Airport is the airport of the capital of the Land Saarland, Saarbrücken.
Ärilennud Kokku
According to publicly accessible information, the airport was inaugurated in 1928 and operated until 1939, when it was closed after the outbreak of the war.
Mitteärilised lennud
The airport resumed operations in 1966, when a modern runway suitable for medium range aeroplanes was constructed.
Kokku
In 1999 the construction of a new terminal commenced, requiring an investment of approximately EUR 11,8 million.
Tabel 2
The new terminal, which according to publicly available information was designed for up to 800 000 passengers per year (‘pax’) was opened in May 2005.
Lendude arv [10]
However, due to limitations arising from the security infrastructure, Germany submits that the airport’s actual capacity is only 700 000 pax.
Lennujaama jaoks kõige olulisemad muutused olid ühelt poolt Hapag Lloydi lahkumine 2006. aastal ning teiselt poolt Air Berlini saabumine 2007. aastal.
Tables 1 and 2 indicate the development of the airport in terms of passenger numbers and aircraft movements.
Saarbrückeni lennujaama koguliiklusest rohkem kui 190 000 reisijat olid tellimuslendude ettevõtja Hapag Lloyd (praegu „TUIFly”) kliendid, kuni ta otsustas oma tegevuse ümber paigutada lähedal asuvasse Zweibrückeni lennujaama.
Air freight is of no great significance at Saarbrücken Airport.
Air Berlini tulek tähendas aga Saarbrückeni regulaarlendude arvu märkimisväärset suurenemist.
Table 1
Sellest tulenevalt, kui kuni 2006. aastani moodustasid enamiku lendudest tellimuslennud, siis alates 2007. aastast kasutab enamik Saarbrückeni reisijatest regulaarlende.
Passenger numbers 1998–2012 [9]
Tuleviku osas teatas Saksamaa, et hiljutiste lennuliikluse prognooside kohaselt (august 2010) on oodata 2020. aastaks reisijate arvu suurenemist kuni […] [11].
Year
GEOGRAAFILINE ASUKOHT JA TEENINDUSPIIRKOND
Commercial Scheduled
Saarbrückeni lennujaam asub Saarbrückeni linnast umbes 10 kilomeetrit kagu pool.
Commercial Charter
Lähimad lennujaamad on [12]:
Comm.
Zweibrückeni lennujaam (umbes 39 km ehk umbes 29minutilise autosõidu kaugusel),
Total
Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (umbes 96 km ehk umbes 61minutilise autosõidu kaugusel),
Non–Comm.
Luksemburgi lennujaam (umbes 121 km ehk umbes 77minutilise autosõidu kaugusel),
Total
Frankfurt-Hahni lennujaam (umbes 128 km ehk umbes 85minutilise autosõidu kaugusel),
Table 2
Strasbourgi lennujaam (umbes 140 km ehk umbes 91minutilise autosõidu kaugusel),
Aircraft movements [10]
Frankfurdi (Main) lennujaam (umbes 163 km ehk umbes 92minutilise autosõidu kaugusel),
The most significant developments for the airport were the departure of Hapag Lloyd in 2006 on the one hand and the establishment of Air Berlin in 2007 on the other.
Karlsruhe/Baden-Badeni lennujaam (umbes 161 km ehk umbes 104minutilise autosõidu kaugusel).
The charter airline Hapag Lloyd (now ‘TUIFly’) had, until it decided to relocate its operations to the nearby located Zweibrücken Airport, contributed more than 190 000 passengers to Saarbrücken’s total traffic.
Saksamaa andmetel on suurem osa reisijatest pärit lennujaama lähedasest piirkonnast.
The establishment of Air Berlin, on the other hand, signalled a significant increase in the scheduled flights traffic at Saarbrücken.
Tema kinnitusel on 71 % reisijatest Saarimaalt, 15 % Reinimaa-Pfalzi lääneosast (sealhulgas Zweibrückeni piirkond) ja umbes 14 % reisijatest tuleb Prantsusmaalt, Luksemburgist ja Trieri piirkonnast.
In consequence, while until 2006 charter traffic dominated operations at Saarbrücken Airport, scheduled flights traffic is since 2007 responsible for the majority of passengers at Saarbrücken.
Reisijate arvu prognoositud suurenemist oodatakse ka Saarimaa piirkonna nõudluse suurenemise tulemusena.
As regards the future, Germany submitted that according to the most recent air traffic projection (August 2010), passenger numbers can be expected to rise to […] [11] passengers in the year 2020.
SAARBRÜCKENI LENNUJAAMA ÕIGUSLIK JA MAJANDUSLIK ÜLESEHITUS
GEOGRAPHICAL LOCATION AND CATCHMENT AREA
1997. aastal jagati lennujaama eelmine omanik ja käitaja Flughafen Saarbrücken GmbH kaheks eraldi äriühinguks: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH („FSBG”) ülesandeks jäi lennujaama käitamine ning Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH („FSBesitzG”) oli lennujaama omanik ja tegeles taristu hooldamisega.
Saarbrücken Airport is located approximately 10 km to the south–east of the City of Saarbrücken.
Lennujaama käitamise ja ärilistel eesmärkidel kasutamise eest pidi FSBG tasuma FSBesitzG-le rendimakset.
The nearest other airports are [12]:
Kuni 30. juunini 2007 jagunes FSBG omanike vahel järgmiselt: 48 % kuulus FSBesitzG-le, 51 % Fraport AG-le (Maini-äärse Frankfurti lennujaama käitaja) ja 1 % Saarbrückeni linnale.
Zweibrücken Airport (approximately 39 km, or approximately 29 minutes by car),
Samas kuulus FSBesitzG-st 99,9 % äriühingule vh Saar ja 0,1 % Saarimaa liidumaale.
Metz–Nancy–Lorraine Airport (approximately 96 km, or approximately 61 minutes by car),
Äriühingu vh Saar otsene omanik oli kogu aeg Saarimaa liidumaa.
Luxembourg Airport (approximately 121 km, or approximately 77 minutes by car),
30. juunil 2007 müüs Fraport AG oma osaluse FSBG-s FSBesitzG-le, kes sai seega 99 % FSBG omanikuks.
Frankfurt–Hahn Airport (approximately 128 km, or approximately 85 minutes by car),
FSGga omandamislepingu sõlmimine oli vh Saari põhikirjas ette nähtud.
Strasbourg Airport (approximately 140 km, or approximately 91 minutes by car),
Saarimaa valitsus kui ainus aktsionär nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu.
Frankfurt (Main) Airport (approximately 163 km, or approximately 92 minutes by car),
Äriühing vh Saar on lisaks FSG-le ka Hafenbetriebe Saarland GmbH (edaspidi: „HSG”) omanik ning Saarimaa mitmete sadamate omanik ja käitaja.
Karlsruhe/Baden–Baden Airport (approximately 161 km, or approximately 104 minutes by car).
FSBesitzG loodi 4. juulil 1997 algse FSG õigusjärglasena.
Germany submitted that the large majority of passengers are from the region.
Selle eesmärk oli lennujaama ehitamine, hooldamine ja rentimine ning osalus FSBG-s.
It is asserted that 71 % of passengers are from Saarland, 15 % from the western part of Rhineland–Palatinate (including the Zweibrücken region) and around 14 % stem from France, Luxembourg and the Trier region.
Järelevalvenõukogu nimetas ametisse Saarimaa valitsus ja selle esimehe valis Saarimaa lennundussektori eest vastutav ministeerium.
In 1997, the Flughafen Saarbrücken GmbH, previously owner and operator of the Airport, was split up into two separate companies: the Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (‘FSBG’) was charged with operating the airport, while the Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (‘FSBesitzG’) owned the airport and was in charge of maintaining the infrastructure.
Järelevalvenõukogu koosnes kümnest liikmest, kellest pooled nimetas ametisse Fraport AG ja pooled FSBesitzG.
In return for operating and commercially exploiting the airport, the FSBG had to pay a leasing payment to FSBesitzG.
Alates 2006. aastast koosnes järelevalvenõukogu kuuest liikmest, kellest kaks nimetas ametisse Fraport AG ja neli FSBesitzG.
Until 30 June 2007, the FSBG was 48 % owned by the FSBesitzG, 51 % by the Fraport AG (operator of Frankfurt (Main) Airport) and 1 % by the City of Saarbrücken.
Saarimaa valitsus nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu liikmed.
The FSBesitzG was, in turn, 99,9 % owned by vh Saar and 0,1 % by the Land Saarland.
Järelevalvenõukogu esimehe määrab lennunduse eest vastutav ministeerium.
The vh Saar was at all times owned directly by the Land Saarland.
UURITAVAD MEETMED JA AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
On 30 June 2007, the Fraport AG sold its share in the FSBG to the FSBesitzG, who subsequently owned 99 % of the FSBG.
Komisjon uuris mitut Saarbrückeni lennujaamaga seotud meedet.
At the beginning of 2008, the two companies were merged to re–establish the Flughafen Saarbrücken GmbH (hereafter: ‘FSG’), thereby essentially recreating the situation as it existed before the partial privatisation to Fraport AG in 1997.
Komisjon hindas, kas need meetmed kujutasid endast riigiabi ja kas sellist riigiabi sai pidada kokkusobivaks siseturuga.
vh Saar was established by the Saarland Ministry for Economy and Finance in 1996.
Saarimaa teostatud vh Saari, FSG ja FSBesitzG rahastamine;
The company’s purpose is ‘the coordination of the activities incurred with the construction, extension and operation of public airports and ports in the Saarland’.
mitme krundi üleandmine Saarimaalt FSBesitzG-le;
The conclusion of a contract of domination with FSG was foreseen in the statutes of vh Saar.
Saarimaa tagatud laenud vh Saarile ja FSBesitzG-le.
Apart from the FSG, vh Saar is also the owner of Hafenbetriebe Saarland GmbH (hereafter: ‘HSG’), owner and operator of various ports in Saarland.
Võimaliku riigiabina Saarbrückeni lennujaamas tegutsevatele eri lennuettevõtjatele uuriti järgmisi meetmeid:
FSBesitzG was established on 4 July 1997 as the legal successor of the original FSG.
2007. aastal kehtestatud soodustused lennuettevõtjatele, kes alustavad esimest korda tegevust Saarbrückeni lennujaamas, avavad uusi sihtkohti või suurendavad oma reisijate arvu;
Its purpose was the ‘construction, maintenance and lease of the Airport and the shareholding in the [FSBG]’.
FSBesitzG ja Cirrus Airlines vaheline stardiabi leping;
The supervisory board was appointed by the Saarland Government, and its chairman chosen by the Saarland Ministry responsible for the aviation sector.
FSG ja Air Berlini vaheline turustamisleping.
The company’s management was bound to instructions received by the Ministry of Economy and Finance as regards the exercise of its voting rights in the shareholder assembly of FSBG.
VH SAARI, FSG JA FSBESITZG RAHASTAMINE
FSBG was established on 4 July 1997.
Meetme üksikasjalik kirjeldus
Its purpose was the operation of Saarbrücken Airport.
Äriühing vh Saar on rahaliselt seotud oma tütarettevõtjaga – milleks oli enne 30. augustit 2008 FSBesitzG ja pärast seda FSG – kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu kaudu, mille tagajärjel kattis vh Saar kõik nimetatud äriühingute kahjud.
The management was appointed by a 75 % majority of the shareholder assembly.
Samal ajal sai vh Saar kasumit, mida tootis tema teine tütarettevõtja HSG, ja otseseid kapitalisüste oma ainsalt aktsionärilt Saarimaa liidumaalt.
The supervisory board consisted of 10 members, five of which were appointed by Fraport AG and FSBesitzG, respectively.
Need vahendid tagasid, et vh Saaril oli alati võimalik FSBesitzG/FSG kahjusid katta.
Since 2006, the board has consisted of six members, two of which were appointed by Fraport AG and four by FSBesitzG.
2007. aastal, kui FSBesitzG-st sai FSBG ainus aktsionär, kattis FSBesitzG olulise aastakahjumi vastava kapitalisüstiga.
FSG was established on 30 August 2008.
2008. aasta alguses FSBesitzG ja FSBG ühinesid ning selle tulemusel kattis nende summaarse kahjumi edaspidi vh Saar.
Its purpose is the operation of Saarbrücken Airport for civil aviation and connected ancillary businesses.
Alates 2000. aastast on FSBesitzG/FSG kahjumid ja vh Saari vastavad kapitalisüstid, mida on rahastatud Saarimaalt saadud kapitalisüstidest ja muudest tuludest, muutunud järgmiselt:
The members of the board of directors and the supervisory board are nominated by the Saarland State Government.
Tabel 3
The chairman of the supervisory board is appointed by the Ministry responsible for aviation.
FSBesitzG/FSG aastakahjumid eurodes
MEASURES UNDER INVESTIGATION AND REASONS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
2 168 916
The Commission investigated several measures involving Saarbrücken Airport.
2 785 473
The Commission assessed whether those measures constituted State aid, and whether any such State aid could be considered compatible with the internal market.
4 164 538
The following measures were investigated as potentially constituting State aid to vh Saar, FSG, and FSBesitzG:
3 099 253
the financing of vh Saar, FSG, and FSBesitzG by the Saarland;
2 770 680
The leasing contract between FSBesitzG and FSBG was investigated as potentially constituting State aid to FSBG.
8 171 099
The following measures were investigated as potentially constituting State aid to various airlines operating at Saarbrücken Airport:
4 548 264
the discounts introduced in 2007 for airlines taking up operations at Saarbrücken for the first time, serving new routes, or increasing their passenger numbers;
9 306 512
the contract on start–up aid between FSBesitzG and Cirrus Airlines;
8 805 707
the marketing agreement between FSG and Air Berlin.
10 065 522
FINANCING OF VH SAAR, FSG, AND FSBESITZG
18 449 926
Detailed description of the measure
(2000–2009)
The vh Saar is financially connected to its subsidiary — until 30 August 2008 the FSBesitzG and since then the FSG — via a P&L agreement, the consequence being that the vh Saar covered all losses incurred by these companies.
49 332 758
At the same time, vh Saar received profits generated by its second subsidiary — HSG — and direct capital injections from its sole shareholder, the Land Saarland.
(2000–2012)
These funds ensured that the vh Saar always had the means to cover the FSBesitzG/FSG losses.
86 653 913
The P&L agreement was originally concluded between vh Saar and FSBesitzG’s legal predecessor, the FSG, on 1 January 1997.
FSG hinnanguline kahjum ulatus 2013. aastal 9 427 000 euroni.
After the re–establishment of the FSG, it succeeded the FSBesitzG in the contract.
Aastatel 2000–2012 muutus FSBesitzG/FSG intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (EBITDA) järgmiselt:
The FSBG, legally separate from the FSBesitzG until 2008, regularly earned a profit until 2006.
Tabel 4
The profits were either distributed to the shareholders (until 30 June 2007, FSBesitzG and Fraport AG), in which case they were administered as revenue in the shareholders’ balance sheets in the following year, or reinvested.
Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi muutumine eurodes [13]
In 2007, after FSBesitzG had become the sole shareholder of FSBG, the significant annual loss was covered by a corresponding capital injection by FSBesitzG.
156 000
FSBesitzG and FSBG merged at the beginning of 2008, with the result that the combined loss would now be covered by vh Saar.
832 000
Since the year 2000, the losses of the FSBesitzG/FSG and corresponding capital injections by vh Saar, financed from capital injections received from the Saarland and other revenues, developed as follows:
732 000
Table 3
5 307 000
Annual losses FSBesitzG/FSG in EUR
4 392 000
2 168 916
1 840 000
2 785 473
5 237 000
4 164 538
3 528 000
3 099 253
4 937 700
2 770 680
30 501 700
3 917 320
2013. aastal oodatakse FSG puhul taas negatiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit, mis võib ulatuda kuni –5 144 000 euroni.
8 400 703
Saksamaa teatas, et enamik aastate 2000–2009 kuludest on seotud investeeringute ja taristu hooldusega, taristuinvesteeringute jaoks võetud laenude intressimaksetega ning kulutustega ohutusele ja julgeolekule.
9 306 512
Tabel 5
10 065 522
Muud taristuinvesteeringud
(2000-2012)
Investeering ohutuse/julgeoleku taristusse
FSG’s estimated loss for the year 2013 amounts to EUR 9 427 000.
Ohutuse/julgeoleku kulud kokku (4 ja 5)
Table 4
Saksamaa täpsustas, et aastatel 2000–2009 toimus järgmine investeerimis- ja hooldustegevus.
EBITDA development in EUR [13]
Uue terminali ja abirajatiste ehitamine 2000. aastal (netokulud umbes [...])
2000 [14]
Vana terminal suutis teenindada 390 000 reisijat aastas [17].
2001 [14]
Saksamaa teatel oli vana terminal tihti rahvast täis, eelkõige peamistel reisikuudel (suveaeg), mis tõi endaga kaasa pikad ooteajad, reisijatele mõeldud alade ülerahvastatuse või olukorra, mille puhul pidi osa reisijaid väljaspool terminali ootama.
156 000
Lisaks ei vastanud vana terminal enam turvalisusnõuetele.
2002 [14]
Uus terminal on varustatud uue turvasüsteemiga.
832 000
Vana terminali kasutatakse praegu ooteruumi ja väravate alana.
2003 [14]
Lennuraja ja ohutusala kasutusele võtmine 2009.–2010. aastal (netokulud, sh seoses ümberkaudsete elektritöödega [...])
2004 [14]
2009.–2010. aastal võeti kasutusele lennurada ja ohutusala, mis koosnes mitmest ehitisest ning hõlmas julgeolekumeetmeid, mis võeti lennujaamataristu julgeoleku suurendamiseks ja selle kooskõlla viimiseks kohaldatavate julgeolekunõuetega.
2005 [14]
Eelkõige kohandati lennuraja tulesid, et need annaksid pilootidele paremaid signaale, paigaldati lennuraja valvetuled ning kohandati lennuraja pöördekoha teekatte pealmist osa kaasaegsete õhusõidukite vajadustele.
732 000
Lennuraja hooldamine 2009. aastal (netokulud umbes [...])
2006 [14]
Ka 2009.–2010. aastal hooldati lennurada, et vältida lennujaama kasutavate õhusõidukite kahjustamist.
5 307 000
Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused
2007 [14]
Abi olemasolu
4 392 000
Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et Saarimaa teostatud vh Saari rahastamine ning vh Saari teostatud FSBesitzG/FSG rahastamine hõlmasid riigi vahendite ülekandmist kas otseselt või seoses asjaoluga, et vh Saar oli täielikult Saarimaa kontrolli all ja seega oli ka tema tegevus seostatav Saarimaaga.
1 840 000
FSBesitzG, FSGB ja FSG ning tõenäoliselt ka vh Saari enda tegevus kujutasid endast majandustegevust.
5 237 000
Algatamisotsuses selgitati, et kättesaadava teabe põhjal näib, et vh Saar ise eeliseid ei saanud, kuna ta andis Saarimaalt saadud vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le.
3 528 000
Saksamaal paluti esitada lisateavet selle kohta, kas vh Saar sai mõne muu tegevuse või eesmärgi jaoks riigi vahendeid.
4 937 700
Mis puudutab FSBesitzG/FSGd, siis täheldatakse algatamisotsuses, et äriühingult vh Saar saadud vahendid vähendasid lennujaama tavakulusid ja seega oli tegemist majandusliku eelisega.
30 501 700
Seejärel hinnati algatamisotsuses, kas rahastamist oli võimalik Altmarki kohtupraktika alusel pidada hüvitiseks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest.
For the year 2013, FSG’s EBITDA is estimated to be negative again, amounting to EUR – 5 144 000.
Selgus, et kättesaadava teabe kohaselt ei näi Altmarki neljas kriteerium olevat täidetud.
Germany submitted that over the period 2000–2009, the majority of the costs can be traced back to investment in and maintenance of infrastructure, interest payments on loans taken up in order to finance infrastructure investments, and expenditure for safety/security purposes.
Eelkõige täheldati, et lennujaama käitamisele ei kuulutatud kunagi välja hanget ning selle rahastamine ei põhinenud keskmise hästi juhitud ja piisavate vahenditega varustatud ettevõtja kulude analüüsil.