natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the Malaysian spare capacity is significant in comparison with the Union consumption during the RIP.
Samuti on Malaisia kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal.
In view of the price level in the Union, this capacity is likely to be used, at least partially, for exports to the Union if measures are repealed.
Pidades silmas hindade taset liidus, kasutataks seda tootmisvõisust vähemalt osaliselt liidu turule eksportimiseks, juhul kui meetmed kehtetuks tunnistatakse.
It can also be expected that, in that case, a good part of the exports to the US will be redirected towards the Union market in view of the prevailing prices on the Union market as compared to those in the US.
Samuti võib sellisel juhul eeldada, et suur osa ekspordist USAsse suunatakse ümber liidu turule, arvestades liidu turul valitsevaid hindu, võrrelduna USA hindadega.
In the light of the above, i.e. the high dumping margins, the large spare capacities available in the countries concerned together with their high export capacities and the attractiveness of the Union market in terms of prices and size, it may be concluded that dumped imports from the Republic of Korea and Malaysia to the Union would resume if the measures were allowed to lapse.
Pidades silmas eespool nimetatud asjaolusid, st kõrgeid dumpingumarginaale, ülisuurt vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides ja nende suurt ekspordivõimsust ning liidu turu suuruse ja siin valitsevate hindade atraktiivsust, võib järeldada, et kui meetmetel lastaks aeguda, algaks Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhindadega import uuesti.
The Union industry did not undergo any major structural changes compared to its situation as described in Council Regulation (EC) No 1001/2008 referred to above in recital 3.
Liidu tootmisharu ei ole teinud läbi mingeid olulisi struktuurilisi muutusi, võrreldes põhjenduses 3 osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1001/2008 kirjeldatud olukorraga.
The like product was manufactured by 22 known producers in the Union during the RIP.
Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat.
They constitute the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
The total Union production during the RIP was established at around 57736 tonnes.
Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli umbes 57736 tonni.
The Commission established this figure on the basis of all available facts concerning the Union industry, such as verified data of the sampled companies and data provided by the applicant.
Komisjon tegi selle arvu kindlaks kõikide liidu tootmisharu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu näiteks valimisse kaasatud äriühingute esitatud kontrollitud andmed ja taotluse esitaja esitatud andmed.
The sampled companies/group of companies in the investigation represent 49 % of Union production and 45 % of Union sales (see recital 15 above).
Uurimise käigus valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute kontserni arvele langeb 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist (vt põhjendus 15).
The data of the sample are thus representative for the situation of the Union industry.
Seega on valimi andmed liidu tootmisharu olukorra suhtes representatiivsed.
The Commission established the Union consumption on the basis of: (i) the volume of sales of the Union industry on the Union market based on data provided by the applicant; and (ii) imports from third countries based on Article 14(6) database.
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest tuleva impordi, lähtudes artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist.
Union consumption developed as follows:
Liidu tarbimine arenes järgmiselt.
Union consumption (metric tonnes)
Liidu tarbimine (tonnides)
Data provided by the applicant and Article 14(6) database
taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
In 2011 the consumption increased by 12 % compared to the level in 2010.
Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes liidu tarbimine 8 %.
It decreased again in 2012 but remained above the level of 2010 (6 % increase).
Import asjaomastest riikidest
Between 2010 and the RIP Union consumption increased by 8 %.
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
Imports from the countries concerned
Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal.
Volume and market share of the imports from the countries concerned
Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.
The Commission established the volume of imports on the basis of information from Article 14(6) database.
Import Korea Vabariigist liitu arenes järgmiselt.
The market share of imports was established on the basis of data of Article 14(6) database and data provided by the applicant.
Tabel 2
Imports to the Union from the Republic of Korea developed as follows:
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
Table 2
Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)
Import volume (metric tonnes) and market share
Indeks
Volume of imports from the Republic of Korea (tonnes)
Turuosa
Index
Vaatlusalusel perioodil oli Korea Vabariigist pärit impordi maht liidu kogutarbimisega võrreldes väga väike.
Market share
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see maht 18 tonnini.
During the period considered the volume of imports from the Republic of Korea was very low compared to the overall Union consumption.
Import on püsinud sellel madalal tasemel alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal ja seega võib eeldada, et see tuleneb kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.
In the RIP the volume further decreased to 18 tonnes.
Import Malaisiast liitu arenes järgmiselt.
The import levels have been at this low level since the imposition of the original measures in 2002 and can thus be assumed to be the result of the anti-dumping measures in force.
Tabel 3
Imports into the Union from Malaysia developed as follows:
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
Table 3
Vaatlusalusel perioodil oli Malaisiast pärit impordi maht väga väike, võrreldes liidu kogutarbimisega.
Volume of imports from Malaysia (tonnes)
Kõige suurem (kuid siiski väga väike) oli impordimaht aastal 2010 (19,4 tonni), kuid 2010. aastast saadik on import praktiliselt lakanud.
During the period considered the volume of imports from Malaysia was very low compared to the overall Union consumption.
Impordi tase on alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal olnud kõikuv, kuid pole kordagi jõudnud meetmete kehtestamise eelsele tasemele.
The highest (but still very low) volume was imported in 2010 (19,4 tonnes) but since 2010 the volume of imports has virtually ceased.
Seega võib eeldada, et impordi väga madal tase, mis on valitsenud alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal, on kehtivate dumpinguvastaste meetmete tagajärg.
The import levels have fluctuated since the imposition of the original measures in 2002, but they have never reached the levels of pre-imposition of measures.
Asjaomastest riikidest tuleva impordi hinnad ning hindade allalöömine
It can thus be assumed that the very low of imports level since imposition of the original measures in 2002 is the result of the anti-dumping measures in force.
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi uurimise raames koostööd teinud äriühingu (TK Corporation) väga vähene import märkimisväärselt alla liidu tootmisharu CIF-tasandi hindade.
Prices of the imports from the countries concerned and price undercutting
Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 32, oli kaheldav, kas need tooted sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile.
During the RIP, the very few imports to the Union of the company cooperating in the investigation (TK Corporation) were significantly below the Union industry prices at CIF level.
Siiski on Korea koguimport liitu väga väike, vt põhjendus 32, moodustades vaid 0,03 % liidu turust (vt tabel 2).
However, as stated in recital 32 above, there were doubts whether these products actually entered the Union customs territory.
Arvestades väga piiratud importi Korea Vabariigist liitu ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
Nevertheless the total of Korean imports to Union is very low — see recital 32 — as they only represent 0,03 % of Union market share (see Table 2 above).
Seepärast kasutas komisjon aseainena Koreast USAsse ja teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, et teha kindlaks, milline oleks hindade allalöömine, kui Korea äriühingud müüksid selliste hindadega liitu.
In view of the very limited imports from the Republic of Korea to the Union and in view of the large variety of different types of product the prices of these imports could not be used to determine the price undercutting.
Kuna äriühingu TK Corporation ülemaailmne eksport moodustas ligikaudu 25–40 % kogu toruliitmike ekspordist Korea Vabariigist, loeti see müük Korea eksportmüügi suhtes representatiivseks.
Therefore the Commission used the export prices from Korea to the US and to other countries as a proxy to establish what would have been the undercutting if Korean companies sell at these prices to the Union.
Seega kasutati neid hindu võrdluseks.
As the exports worldwide of TK Corporation represented around 25 %-40 % of all of the exports of TPF from the Republic of Korea, these sales were considered representative of Korean export sales.
Komisjon korrigeeris ekspordihindu ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
These prices were thus used to make the comparison.
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 17 % ja ülemaailmse müügi puhul 10 %.
The Commission adjusted upwards the export prices to take into account duty, loading and handling fee.
Uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Malaisia äriühing.
The undercutting margin thus found is 17 % for sales to US and 10 % for sales worldwide.
Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal oli import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tühine (vt tabel 3).
No company in Malaysia cooperated with the investigation.
Arvestades väga piiratud importi Malaisiast ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
Based on information from statistics of Article 14(6) database, the imports to the Union were negligible during the RIP (see Table 3 above).
Seega tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, kasutades sama metoodikat nagu eelmise aegumise läbivaatamise korral, nimelt võrreldes Malaisiast USAsse toimuva ekspordi hindu liidu turul kehtivate müügihindadega.
In view of the very limited imports from Malaysia and in view of the large variety of different types of product the prices of these imports could not be used to determine the price undercutting.
Komisjon korrigeeris ekspordihinda, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
The Commission therefore established the price undercutting using the same methodology as in the previous expiry review, namely by comparing the export prices of Malaysia to the US with sales prices on the Union market.
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 34 %.
The Commission adjusted the export price to take into account duty, loading and handling fee.
Komisjon võrdles ka Malaisiast teistesse riikidesse müügi hindu ning selle müügi puhul oli hinna allalöömise marginaal 28 %.
The undercutting margin thus found is 34 % for sales to US.
Import kolmandatest riikidest
The Commission also compared the sales prices from Malaysia to other countries and the undercutting margin for those sales was 28 %.
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
Imports from third countries
Tabel 4
The following table shows the development of imports to the Union from other third countries during the period considered in terms of volume and market share, as well as the average price of these imports.
artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
Table 4
Riik
Country
Keskmine hind
People's Republic of China
Muud kolmandad riigid
Volume in tonnes
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid
Average price
Kolmandatest riikidest (v.a asjaomastest riikidest) pärit impordi turuosa kerkis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendini liidu tarbimisest.
Other third countries
Suurim turuosa on Hiina Rahvavabariigist tuleval impordil:
Total of all third countries except the countries concerned
11 % liidu kogutarbimisest.
The market share of imports originating in third countries other than the countries concerned reached 31 % of total Union consumption in RIP.
Muu olulisem import pärines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist (4 % liidu turust), Vietnamist (3 % liidu turust) ja Saudi Araabiast (2010. aastal import puudus, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 4 %).
The biggest market share is represented by imports from the People's Republic of China — 11 % of total Union consumption.
Hinnad, millega see import liitu sisenes, olid suhteliselt madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega, eriti Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul.
In the RIP other substantial imports came from Thailand (4 % of the Union market), Vietnam (3 % of the Union market) and Saudi Arabia (from no imports in 2010 to 4 % market share in RIP).
Isegi koos 58,6 % dumpinguvastase tollimaksuga, mis kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes, on Hiina impordi keskmine hind madalam kui liidu omamaine hind (vt tabel 4).
The prices at which these imports entered the Union were relatively low in comparison to the average Union industry prices, in particular the imports from the People's Republic of China.
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
Even with the anti-dumping duties of 58,6 % on imports from the People's Republic of China, the average price of Chinese imports is lower than Union domestic price (see Table 4 above).
Üldised märkused
Economic situation of the Union industry
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
General remarks
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses sisaldunud ja statistikast saadud andmete põhjal.
For the injury analysis, the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators.
Andmed hõlmavad kõiki teadaolevaid liidu tootjaid.
The Commission evaluated the macroeconomic indicators on the basis of data contained in the request for review and from statistics.
Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustiku vastustes sisaldunud andmete põhjal.
The data relate to all known Union producers.
Andmed hõlmavad kõiki valimisse kuuluvaid liidu tootjaid.
The Commission evaluated the microeconomic indicators on the basis of data contained in the questionnaire replies from the sampled Union producers.
Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.
The data relate to the sampled Union producers.
Makromajanduslikud näitajad on järgmised:
Both sets of data have been found to be representative of the economic situation of the Union industry.
toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.
The macroeconomic indicators are:
Mikromajanduslikud näitajad on järgmised:
production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, growth, employment, productivity, magnitude of the dumping margin, and recovery from past dumping.
keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
The microeconomic indicators are:
Mikromajanduslike näitajate andmed põhinevad üksnes kahelt valimisse kaasatud äriühingult või äriühingute kontsernilt saadud kontrollitud andmetel.
average unit prices, unit cost, labour costs, inventories, profitability, cash flow, investments, return on investments, and ability to raise capital.
Seega on need andmed esitatud üksnes indekseeritud kujul või vahemikena, et tagada konfidentsiaalsuse säilimine.
Figures relating to the microeconomic indicators are based on verified data from the two sampled companies or group of companies only.
Makromajanduslikud näitajad
These data are therefore only provided in indexed form or in ranges in order to ensure that its confidential nature is preserved.
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Macroeconomic indicators
Liidu kogu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
taotlus
Table 5
Toodangumaht (tonnides)
Request
Tootmisvõimsus (tonnides)
Production volume (in tonnes)
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Production capacity (in tonnes)
Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 20 %.
Capacity utilisation
Kuna liidu tarbimine suurenes sama aja jooksul vaid 8 %, eksporditi ülejäänud osa toodangust.
The production volume increased by 20 % during the period considered.
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste madal (32 %).
Since the Union consumption only increased by 8 % in the same period, the remaining part of the production was exported.
Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta, mis on esitatud eelmises tabelis, põhinevad teoreetilisel maksimaalsel tootmisvõimsusel, milles on aluseks võetud kolm vahetust ööpäevas, kuus päeva nädalas ja 48 nädalat aastas, nagu on üldiselt tavaks selles konkreetses tootmisharus ja kooskõlas eelmistes menetlustes kasutatud metoodikaga.
The capacity utilisation during the RIP appears to be low (32 % in the RIP).
Tegelikkuses töötab tootmisharu siiski ainult kaks vahetust ööpäevas, viis päeva nädalas ja 48 nädalat aastas.
The reported capacity depicted in the table above was based, in line with the standard practice of this particular industry and the method used in the previous proceedings, on the theoretical maximum capacity on the basis of 3 shifts/day, 6 days/week, 48 weeks/year.
Seega ei pruugi teatatud tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tegelikku võimsust õigesti kajastada.
However, in reality, the industry is only operating on the basis of 2 shifts/day, 5 days/week, 48 weeks/year.
Vaatlusperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste veidi.
The reported capacity does therefore not necessarily reflect accurately the actual capacity during the RIP.
Tootmisvõimsuse rakendusastme 20 % kasv peegeldab tootmismahu kasvu vaatlusalusel perioodil.
The capacity utilisation slightly increased during the period considered.
Müügimaht ja turuosa
The increase by 20 % of capacity utilisation reflects the increase of production volume in the period considered.
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Sales volume and market share
Tabel 6
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Müügimaht liidu turul (tonnides)
Sales volume on the Union market (in tonnes)
Kasv
The sales volumes on the Union market increased by 14 % in 2011 compared to volumes sold in 2010.
Kooskõlas liidu tarbimise tagasihoidliku kasvuga vaatlusalusel perioodil (+ 8 %) kasvas ka liidu tootjate müügimaht 9 %.
The sales volumes subsequently decreased to 41350 tonnes representing an increase of 9 % over the period considered.
Tööhõive ja tootlikkus
The market share of the Union industry remained more or less stable throughout the period considered.
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
In line with the moderate growth in Union consumption during the period considered (+ 8 %) the Union producers' sales grew by 9 %.
Töötajate arv
Employment and productivity
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Töötajate arv kahanes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 10 %.
Table 7
See koos toodangu kasvuga tõi kaasa selle, et liidu tootjate töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 34 %.
Number of employees
Mikromajanduslikud näitajad
Productivity (unit/employee)
Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
During the period considered the number of employees progressively decreased by 10 %.
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
As a result, together with the increase of production the productivity of the Union producers' workforce, measured as output (tonnes) per person employed per year, increased by 34 % between 2010 and the RIP.
Tabel 8
Microeconomic indicators
Müügihind liidus
Prices and factors affecting prices
valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
The weighted average unit sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn)
Table 8
2500 – 3000
Sales prices in the Union
2400 – 2900
Verified data of the sampled companies
2300 – 2800
Average unit selling price in the Union on the total market (EUR/tonnes)
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
2500-3000
3500 – 4000
2400-2900
3300 – 3800
2300-2800
3400 – 3900
Unit cost of production (EUR/tonnes)
Müügihinnad liidus kahanesid vaatlusalusel perioodil 6 %.
3500-4000
Kuigi hinnad püsisid aastatel 2010–2012 võrdlemisi stabiilsed, toimus suurim langus ajavahemikus 2011. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
3300-3800
Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, tõi tootmise 20 % kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaasa ühiku tootmiskulu vähenemise.
3400-3900
Sellele vastavalt vähenes ka keskmine ühiku müügihind.
During the period considered the sales prices in the Union decreased by 6 %.
Tööjõukulud
While the prices remained relatively stable between 2010 and 2012 the biggest decrease occurred between 2011 and the RIP.
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Due to the important part of fixed costs in the production the increase in production by 20 % during the RIP resulted in the decrease of unit cost of production.
Tabel 9
The average unit selling price decreased accordingly.
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
Labour costs
45000 – 50000
Table 9
51000 – 56000
Average labour costs per employee
52000 – 57000
Average wages per employee (EUR)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta näitasid vaatlusalusel perioodil kasvutrendi.
45000-50000
Ajavahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 10 %.
50000-55000
Varud
51000-56000
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
52000-57000
Tabel 10
The average labour costs per employee had an increasing trend in the period considered.
Lõppvarud (tonnides)
Between 2010 and the RIP the average labour costs per employee increased by 10 %.
5500 – 6000
Inventories
5000 – 5500
Stock levels of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
5600 – 6100
Table 10
6000 – 6500