natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4 (estimate)
Lisaks võttis Kreeka veebruaris 2012 kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina.
In addition, in February 2012, Greece implemented a private sector bond exchange known as Private Sector Involvement (‘the PSI programme’).
Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames pakkus Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja erasektori kaasamise programmi võlakirju (nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega), [15] mille oli väljastanud Euroopa Finantsstabiilsuse Fond vastutasuks Kreeka riigivõlakirjade eest.
Greek banks were involved in the PSI programme, in the course of which the Greek government offered existing private bondholders new securities (including new Greek government bonds (‘GGBs’), GDP-linked securities and PSI payment notes issued by the European Financial Stability Fund (‘EFSF’)) in exchange for existing GGBs, with a nominal discount of 53,5 % and longer maturities [15].
Kreeka ametiasutused kuulutasid võlakirjade vahetustehingute tulemused välja 9. märtsil 2012 [16].
The Greek authorities announced the results of that exchange of bonds on 9 March 2012 [16].
Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa tohutuid kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajadused, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse.
The exchange resulted in significant losses for the bondholders (estimated by the Bank of Greece at 78 % of the face amount of old GGBs on average for the Greek banks) and capital needs which were retroactively booked in the Greek banks’ 2011 financial statements.
Tabel 2
Table 2
Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (eurodes)
Total PSI losses of the main Greek banks (EUR million)
„Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p.
Pangad
14.
Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma
Banks
Riigiga seotud laenude nominaalsumma
Face amount of state related loans
Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest
Total face amount
Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest
PSI loss of GGBs
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku
PSI loss of PSI-Verlust der PSI-Verlust der
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / Core Tier 1 [17] (%)
Total gross PSI loss
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / koguvara (%)
Total gross PSI loss/Core Tier 1 [17] (%)
Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi [19].
Total gross PSI loss/Total assets (%)
Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu.
Since the Greek banks faced substantial capital shortfalls as a result of the PSI programme and the continuing recession, the Memorandum of Economic and Financial Policies (‘MEFP’) of the Second Adjustment Programme for Greece between the Greek government, the European Union, the International Monetary Fund (‘IMF’) and the European Central Bank (‘ECB’) dated 11 March 2012 made funds available for the recapitalisation of those banks.
Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist.
The Greek authorities estimated the total bank recapitalisation needs and resolution costs to be financed under that programme at EUR 50 billion [18].
Tabel 3
That amount was calculated on the basis of a stress test performed by the Bank of Greece for the period starting December 2011 and ending December 2014 (‘the stress test of 2012’), which relied on the loan losses forecast performed by Blackrock [19].
2012. aasta stressitest.
The funds for the recapitalisation of the Greek banks are available through the HFSF.
Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)
Table 3 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks as they result from the stress test of 2012.
„Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.
Table 3
Võrdlusalus Core Tier 1 (2011. aasta detsember)
Stress test of 2012:
a dets.)
Capital needs of the main Greek banks (EUR million)
Erasektori kaasamise programmi eraldised
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p.
a juuni)
8.
Kumulatiivne brutokahjum
Reference Core Tier 1 (Dec 2011)
Krediidiriski prognoos
(Dec 2011)
Laenukahjumi reservid
Provisions related to PSI
Sisemine kapitali- tootlus
(June 2011)
Võrdlusalus Core Tier 1 (2014. aasta dets.)
Gross Cumulative Loss
Kapitalivajadused
Projections for credit risk
2012. aasta Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali kaasamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse maksumaksjate koormat [20].
Loan loss reserves
Kreeka keskpank pidas elujõuliseks üksnes nelja suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeus Bank ja Alpha Bank) [21].
Internal capital generation
Esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks saadi fondist 2012. aasta mais.
Target Core Tier 1 (Dec 2014)
Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %.
Capital needs
Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad.
According to the MEFP of March 2012, ‘banks submitting viable capital raising plans will be given the opportunity to apply for and receive public support in a manner that preserves private sector incentives to inject capital and thus minimises the burden for taxpayers’ [20].
Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid.
The Bank of Greece found only the four largest banks (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank and Alpha Bank) to be viable [21].
Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele, sattusid täielikult sõltuvusse eurosüsteemi [22] rahalistest vahenditest, millest suurem osa eraldati erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.
They received a first recapitalisation by the HFSF in May 2012.
2012. aasta teisel poolaastal said pangad väga suuri abisummasid.
Domestic deposits in the banks in Greece decreased by 37 % in total between the end of 2009 and June 2012 due to recession and political uncertainty.
Pärast 2012. aasta juunis toimunud valimisi hakkasid hoiusereservid taas kasvama.
Those banks had to pay higher interest rates to try to retain deposits.
Kreeka pankade rahastamine eurosüsteemist hakkas alates 31. detsembrist 2012 vähenema.
The costs of deposits increased, reducing the net interest margin of the banks.
3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi – hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest [23].
As Greek banks were shut out from wholesale funding markets, they became entirely dependent on Eurosystem [22] financing, a growing portion of which was in the form of emergency liquidity assistance (‘ELA’) granted by the Bank of Greece.
Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas välja nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori kaasamise programmi käigus kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja tagasipöördumatuks [24].
The amounts those banks obtained were particularly large in the second half of 2012.
2012. aasta detsembris said Kreeka neli suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid rekapitaliseerimise vajadusteks.
After elections were held in June 2012, the stock of deposits began to increase again.
2013. aasta sügisel algatas Kreeka keskpank uue stressitesti, eesmärgiga hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii alus- kui ka kõige halvemate stsenaariumide korral.
Total Eurosystem funding of Greek banks has decreased since 31 December 2012.
2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta.
On 3 December 2012, Greece launched a buy-back programme on the new GGBs received in the framework of the PSI programme, at prices ranging from 30,2 % to 40,1 % of their nominal value [23].
Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis.
The Greek banks participated in that buy-back programme which crystallised further losses on their balance sheet, since the accounting loss (that is, the difference between market value and nominal value) booked at the time of the PSI programme became definitive and irreversible [24].
Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil – baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil.
In December 2012, the four largest Greek banks received a second recapitalisation from the HFSF.
Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.
In autumn 2013, the Bank of Greece launched a new stress test exercise to assess the robustness of the Greek banks’ capital position under both a baseline and an adverse scenario.
Lähtuvalt nõustaja esitatud hinnangust krediidikahju prognoosi kohta viis Kreeka keskpank läbi kapitalivajaduste hindamise, toetudes teise nõustaja tehnilisele toele.
In July 2013, the Bank of Greece commissioned an advisor to carry out a diagnostic study on the loan portfolios of all Greek banks.
2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidiriski prognoosid konsolideeritud alusel [25] Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel.
That advisor carried out credit loss projections (‘CLPs’) on all domestic loan books of the Greek banks as well as on loans carrying Greek risk in foreign branches and subsidiaries over a three-and-a-half-year and a loan-lifetime horizon.
Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.
The analysis provided CLPs under two macroeconomic scenarios; a baseline and an adverse one.
Tabel 4
The CLPs for foreign loan portfolios were estimated by the Bank of Greece using some input from the advisor.
2013. aasta stressitest.
Based on the advisor’s assessment of the CLPs, the Bank of Greece conducted the capital needs assessment with the technical support of a second advisor.
Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)
The key components of the capital needs assessment under the stress test of 2013 were (i) the CLPs [25] on banks’ loan portfolios on a consolidated basis for Greek risk and foreign risk, net of existing loan reserves, and (ii) the estimated operating profitability of banks for the period from June 2013 to December 2016, based on a conservative adjustment of restructuring plans which had been submitted to the Bank of Greece during the fourth quarter of 2013.
2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta, Kreeka keskpank, 2014. aasta märts, lk 42.
Table 4 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks on a consolidated basis on the baseline scenario for that stress test of 2013.
Võrdlusalus Core Tier 1 (2013. aasta juuni) (1)
Table 4
Laenukahjumi reservid
Stress test of 2013:
(juuni 2013) (2)
Capital needs of the Greek banks on a consolidated basis in the baseline scenario (EUR million)
Krediidiriski prognoos, Kreeka risk (3)
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, March 2014, p.
Krediidiriski prognoos, välismaine risk [26] (4)
42.
Sisemine kapitali- tootlus (5)
Reference Core Tier 1 (June 2013) (1)
Stressitesti Core Tier 1 määr (detsember 2016) (6)
Loan Loss reserves
= (6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5)
(June 2013) (2)
6. märtsil 2013 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.
CLPs for Greek risk (3)
Eurobanki majandustegevus
CLPs for foreign risk [26] (4)
Eurobank pakub peamiselt Kreekas ning Ida- ja Kagu-Euroopas (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia ja Ukraina) universaalseid pangandusteenuseid.
Stress test Core Tier 1 ratio (December 2016) (6)
Pank tegutseb jaemüügi-, äri- ja erapangandus-, vara valitsemise, kindlustus-, riigikassaga seotud, kapitali- ja muude teenuste turgudel.
=(6)– (1)– (2)– (3)– (4)– (5)
Eurobanki grupp on asutatud juriidilise isikuna Kreekas, selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil.
On 6 March 2013, the Bank of Greece announced the results of the stress test of 2013 and requested the banks to submit their capital raising plans by mid-April 2014 to cover the capital needs under the baseline scenario.
31. detsembril 2012 töötas pangas kokku 17427 inimest – umbes pool neist Ida- ja Kagu-Euroopas ja teine pool Kreekas [29].
The economic activities of the Bank
Eurobank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalväärtuses 7336 miljonit eurot.
The Bank provides universal banking services mainly in Greece and in Eastern and South-Eastern Europe (Cyprus, Romania, Bulgaria, Serbia, and Ukraine).
Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.
It is active in retail, corporate and private banking, asset management, insurance, treasury, capital markets and other services.
Tabel 5
The Bank participated in the PSI programme, exchanging GGBs and State-related loans with a face value of EUR 7336 million.
2012 ja 2011:
Its total PSI-related charge amounted to around EUR 5781 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts [30].
Kasum ja kahjum
During the buy-back programme of December 2012, the Bank sold the new GGBs it had received in the framework of the PSI at a deep discount to nominal value.
(mln eurot)
That sale crystallised its losses on the new GGBs.
(sealhulgas New TT Bank ja Nea Proton Bank alates nende omandamise kuupäevast)
The key figures of the Bank in December 2010, December 2011, December 2012 and December 2013 (consolidated data) are presented in Table 5.
Netointressitulu
Table 5
Tegevustulu kokku
Eurobank key figures, 2010, 2011, 2012 and 2013
Tegevuskulud kokku
Sources:
Maksueelne tulu
Financial results2013 – Consolidated financial statements, p.
Krediidiriskist tulenev kahjum
3 and p.
Erasektori kaasamise programmi kahjum
4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;
Muu kahjum
2012 and 2011:
Puhaskasum/-kahjum
Financial results2012 – Consolidated financial statements, p.
Valikulised koguselised näitajad (mln eurot)
3 and p.
31. detsember 2010
4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;
31. detsember 2011
EFG Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, pp. 5 and 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
31. detsember 2012
Profit and loss
31. detsember 2013 (sh New TT Bank ja Nea Proton Bank)
(EUR million)
Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku
(includes New TT Bank and Nea Proton Bank from the date of their acquisition)
Hoiused kokku
Net Interest Income
Vara kokku
Total Operating Income
Omakapital kokku [31]
Total Operating Expenses
Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5781 miljonit eurot) [32] kandis Eurobank kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega.
Pre Provision Income
Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu, selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril 148 % ning samal ajal rahastati 42 % bilansist eurosüsteemist.
Credit Risk Losses
Pärast 2013. aasta stressitesti, mille tulemused avalikustati 6. märtsil 2014, hindas Kreeka keskpank Eurobanki kapitalivajaduse 2945 miljonile eurole baasstsenaariumi realiseerumise korral.
PSI losses
Summa puhul ei ole võetud arvesse leevendusmeetmeid, teiste sõnadega, on juba eeldatud, et pank viib kõnealuseid meetmeid ellu investeeringutest väljumise näol ning et need peaksid aitama kapitalivajadust vähendada.
Other Losses
2945 miljoni euro suuruse kapitalivajaduse rahuldamiseks pakkus Eurobank tõhustatud leevendusmeetmeid, mis kaasavad paraku üksnes veidi enam kapitali, kui Kreeka keskpank kapitalivajaduse arvutamisel eeldas.
Net Profit/Loss
Leevendusmeetmed hõlmavad täiendava vara müüki ([…] [33] müük, […] % tütarettevõtjast kindlustusettevõtja müüki ning kinnisvaraturu osaluse vähendamist 20 protsendile hiljemalt […]) [34].
Selective Volume figures (EUR million)
Et tõhustatud leevendusmeetmed võimaldavad rahuldada üksnes minimaalse osa kapitalivajadusest, otsustati 12. aprilli 2014. aasta aktsionäride erakorralisel koosolekul suurendada kapitali 2864 miljoni euro võrra.
31 December 2010
See toimub eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas.
31 December 2011
Kui erainvestorite nõudlus on kogu kapitali suurendamise vajaduse rahuldamiseks ebapiisav, hüvitab Kreeka finantsstabiilsuse fond vahe sellega, et märgib järelejäänud uued aktsiad (mis konverteeritakse enne panga olemasolevatest allutatud kapitaliinstrumentidest aktsiatesse).
31 December 2012
EUROBANKI-POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE
31 December 2013 (includes New TT Bank and Nea Proton Bank)
15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kaks siduvat lepingut, eesmärgiga omandada 100 % Nea Proton Banki ja New TT Banki aktsiatest ja hääleõigustest.
Total Loans and Advances to Customers
Nea Proton Banki omandamine
Total Deposits
Proton Banki ja Nea Proton Banki kriisilahendus
Total Assets
9. oktoobril 2011 alustas Kreeka keskpank Proton Banki kriisilahendust.
Total Equity [31]
Kreeka keskpank võttis Proton Banki tegevusloa tagasi ning määras selle likvideerimisele [35].
Table 5 illustrates that, apart from the huge losses it booked in 2011 due to the PSI programme (EUR 5781 million [32]), the Bank suffered from declining income (due, among other reasons, to the higher costs of deposits) and from high and rising impairment losses on its loan portfolios in Greece and abroad.
Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt [36] asutati ajutise krediidiasutusena Nea Proton Bank, millele kanti üle Proton Banki kõik hoiused (jae-, panga- ja valitsemissektori hoiused), filiaalivõrk ja valitud vara (laenud ja väärtpaberiportfellid).
The liquidity position of the Bank was badly hit by deposit outflows and its loan-to-deposit ratio reached 148 % at 31 December 2011, while 42 % of its balance sheet was funded by the Eurosystem at that date.
Omakapitali investeeringud, allutatud laenud ja suure riskiga laenud jäid Proton Bankile.
Under the stress test of 2013, the results of which were announced on 6 March 2014, the Bank of Greece estimated the capital needs of the Bank at EUR 2945 million for the baseline scenario.
Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas Nea Proton Banki algkapitalina 250 miljonit eurot [37] ning oli panga ainuaktsionär.
That amount was net of mitigating measures, that is to say, it already assumed that the Bank would carry out mitigating measures in the form of divestments, which were assumed to contribute to the reduction of capital needs.
Nea Proton Banki algbilansi maht oli umbes 3 miljardit eurot.
To cover the identified need for EUR 2945 million of capital, the Bank proposed enhanced mitigating measures, which will, however, in total generate only slightly more than assumed by the Bank of Greece when calculating the capital needs.
2011. aasta lõpus moodustasid Nea Proton Banki riskiga kaalutud varad [38] 1,2 miljardit eurot.
Those mitigating measures include the sale of additional assets (sale of […] [33], sale of […] % of the insurance subsidiary and the reduction of the participation in the real estate activities to 20 % by […]) [34].
Eurobanki-poolne Nea Proton Banki omandamine
Since those enhanced mitigating measures are able to cover only a very small part of the identified capital needs, the extraordinary general meeting of shareholders decided on 12 April 2014 to proceed with a capital increase of EUR 2864 million.
Kreeka pankade kriisilahenduse seaduses on sätestatud Kreeka finantsstabiilsuse fondi kohustus võõrandada oma aktsiad ajutises krediidiasutuses kahe aasta jooksul alates ministri otsuse kuupäevast, millega asjaomane ajutine krediidiasutus asutati [39].
It takes the form of a non-pre-emptive equity offering (that is to say, a capital increase with cancellation of pre-emption rights) to international investors and a public offering in Greece.
Asjaomase kohustuse tõttu ja Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt müüs finantsstabiilsuse fond oma aktsiad Nea Proton Bankis.
If the demand from private investors is insufficient to cover the entire capital increase, the HFSF will cover the gap by subscribing the remaining new shares, subject to prior conversion of the existing subordinated capital instruments of the Bank into shares.
Fondi finantsnõustaja võttis ühendust suure hulga võimalike investoritega (sealhulgas Kreeka pankade, välispankade ja sponsoritega), kuid lõpliku pakkumise tegi neist vaid kaks – Eurobank ja üks Ameerika Ühendriikide riskifond.
THE BANK’S ACQUISITIONS OF GREEK BANKING ACTIVITIES
Fondi pakkumiskutse tingimustega oli kooskõlas üksnes Eurobanki esitatud pakkumus, mis hinnati seega kehtivaks.
Resolution of Proton Bank and Nea Proton Bank
TT Banki ja New TT Banki kriisilahendus
On 9 October 2011, the Bank of Greece proceeded with the resolution of Proton Bank.
18. jaanuaril 2013 alustas Kreeka keskpank TT Banki kriisilahendust.
The license of Proton Bank was recalled by the Bank of Greece which put it into liquidation [35].
Kreeka keskpank tühistas TT Banki tegevusloa ning määras panga likvideerimisele [40].
On a proposal from the Bank of Greece and following the decision of the Minister of Finance [36], Nea Proton Bank was created as an interim credit institution and all the deposits (retail, bank and government), the branch network and selected assets (loans and securities portfolios) of Proton Bank were transferred to it.
Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt [41] asutati ajutise krediidiasutusena New TT Bank, kuhu kanti üle TT Banki hoiused (rahalised, lühiajalised riigikassa võlakirjad, nõuetekohaselt teenindatavad laenud, jaehoiused, keskrahastamisvahendid ja Kreeka riigivõlakirjad) [42] summas 10,8 miljardit eurot.
Equity claims, subordinated debt, and high-risk loans remained with Proton Bank.
Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas New TT Banki algkapitalina 500 miljonit eurot ning oli panga ainuaktsionär.
The size of the opening balance sheet of Nea Proton Bank was approximately EUR 3 billion.
Eurobanki-poolne New TT Banki omandamine