natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Internal Security Strategy for the European Union (the ‘Internal Security Strategy’), adopted by the Council in February 2010, constitutes a shared agenda for tackling these common security challenges.
2010. aasta veebruaris vastu võetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia (edaspidi „sisejulgeoleku strateegia”) on ühine tegevuskava nende ühiste julgeolekuprobleemidega tegelemiseks.
The Commission Communication of November 2010, entitled ‘The EU Internal Security Strategy in Action’, translates the strategy’s principles and guidelines into concrete actions by identifying five strategic objectives: to disrupt international crime networks, to prevent terrorism and address radicalisation and recruitment, to raise levels of security for citizens and businesses in cyberspace, to strengthen security through border management and to increase Europe’s resilience in the face of crises and disasters.
Komisjoni 2010. aasta novembris avaldatud teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine” sõnastatakse nimetatud strateegia põhimõtete ja suuniste põhjal konkreetsed meetmed, määrates kindlaks viis strateegilist eesmärki: tõkestada rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike tegevust, hoida ära terrorismi ning tegeleda radikaliseerumise ja terroristide värbamise probleemiga, tõsta kodanike ja ettevõtjate jaoks turvalisuse taset küberruumis, tugevdada turvalisust piiride haldamise kaudu ning suurendada Euroopa kriisidele ja katastroofidele vastupanu võimet.
According to the Internal Security Strategy, freedom, security and justice are objectives that should be pursued in parallel, and in order to achieve freedom and justice, security should always be pursued in accordance with the principles of the Treaties, the rule of law and the Union’s fundamental rights obligations.
Vastavalt sisejulgeoleku strateegiale tuleks vabaduse, turvalisuse ja õiguse eesmärkide poole püüelda samaaegselt, ning selleks, et saavutada vabadus ja õigus, tuleks alati püüda saavutada turvalisus kooskõlas aluslepingute ja õigusriigi põhimõtete ning liidu põhiõigustealaste kohustustega.
Solidarity among Member States, clarity about the division of tasks, respect for fundamental freedoms and human rights and the rule of law, a strong focus on the global perspective and the link with external security, and consistency and coherence with the Union foreign policy objectives, as laid down in Article 21 of the Treaty on European Union (TEU), should be key principles guiding the implementation of the Internal Security Strategy.
Liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhivabadused, inimõigused ja õigusriigi põhimõttest kinnipidamine, jõuline keskendumine ülemaailmsele vaatenurgale ja seotus välisjulgeolekuga ning kooskõla ja sidusus Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 21 sätestatud liidu välispoliitika eesmärkidega peaksid olema need kesksed põhimõtted, millest juhinduda sisejulgeoleku strateegia elluviimisel.
To promote the implementation of the Internal Security Strategy and to ensure that it becomes an operational reality, Member States should be provided with adequate Union financial support by setting up an Internal Security Fund (‘the Fund’).
Et liikmesriigid saaksid edendada sisejulgeoleku strateegia rakendamist ja tagada selle reaalse toimimise, tuleks neile tagada piisav liidu rahaline toetus, milleks luuakse Sisejulgeolekufond (edaspidi „fond”).
Due to the legal particularities applicable to Title V TFEU, it is not legally possible to establish the Fund as a single financial instrument.
ELi toimimise lepingu V jaotise suhtes kohaldatava õigusliku eripära tõttu ei ole juriidiliselt võimalik moodustada fondi ühe rahastamisvahendina.
The Fund should therefore be established as a comprehensive framework for Union financial support in the field of internal security comprising the instrument for financial support for external borders and visa (‘the Instrument’) established by this Regulation as well as the instrument for financial support for police cooperation, preventing and combating crime, and crisis management established by Regulation (EU) No 513/2014 of the European Parliament and of the Council [4].
Seepärast tuleks fond moodustada liidu sisejulgeoleku valdkonna rahalise toetamise tervikliku raamistikuna, mis hõlmaks käesoleva määrusega loodavat välispiiride ja viisade rahastamisvahendit (edaspidi „rahastamisvahend”) ning ka politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendit, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 513/2014 [4].
This comprehensive framework should be complemented by Regulation (EU) No 514/2014 of the European Parliament and of the Council [5] to which this Regulation should refer as regards rules on programming, financial management, management and control, clearance of accounts, closure of programmes and reporting and evaluation.
Terviklikku raamistikku peaks täiendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 514/2014, [5] millele käesolevas määruses tuleks viidata seoses kavandamise, finantsjuhtimise, juhtimise ja kontrolli, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, programmide lõpetamise ning aruandluse ja hindamise eeskirjadega.
The new two-pillar structure of funding in the field of home affairs should contribute to the simplification, rationalisation, consolidation and transparency of funding in that field.
Siseasjade valdkonna rahastamise uus kahesambaline struktuur peaks selles valdkonnas aitama kaasa rahastamise lihtsustamisele, otstarbekamaks muutmisele, konsolideerimisele ja läbipaistvamaks muutmisel e.
Synergies, consistency and complementarity should be sought with other funds and programmes, including with a view to allocating funding to common objectives.
Taotleda tuleks sünergiat, järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude fondide ja programmidega, pidades muu hulgas silmas ühistele eesmärkidele rahaliste vahendite eraldamist.
However, overlap between the different funding instruments should be avoided.
Sellegipoolest tuleks vältida eri rahastamisinstrumentide kattuvust.
The Fund should reflect the need for increased flexibility and simplification while respecting requirements in terms of predictability, and ensuring a fair and transparent distribution of resources to meet the general and specific objectives laid down in this Regulation.
Fondis peaks kajastuma vajadus suurema paindlikkuse ja lihtsustamise järgi, samas tuleks järgida prognoositavusega seonduvaid nõudeid ning tagada vahendite õiglane ja läbipaistev jaotamine, et täita käesolevas määruses kehtestatud üld- ja erieesmärgid.
Efficiency of measures and quality of spending constitute guiding principles in the implementation of the Fund.
Meetmete tõhusus ja kulutuste kvaliteet on fondi rakendamise juhtpõhimõtted.
Furthermore, the Fund should also be implemented in the most effective and user-friendly manner possible.
Ka tuleks fondi rakendada nii tulemuslikult ja kasutajasõbralikult kui võimalik.
The Fund should take special account of those Member States which are facing disproportionate burdens from migratory flows due to their geographical location.
Fond peaks eriti arvesse võtma liikmesriike, keda nende geograafilise asukoha tõttu ähvardab ebaproportsionaalselt suur rändevoogudest tingitud koormus.
Solidarity and responsibility-sharing between Member States and the Union is a fundamental component of the common policy for the management of the external borders.
Solidaarsus ning vastutuse jagamine liikmesriikide ja liidu vahel on välispiiride haldamise ühispoliitika keskne komponent.
The Fund should express solidarity through financial assistance to those Member States that fully apply the Schengen provisions on external borders as well as to those which are preparing for full participation in Schengen, and should be used by the Member States in the interests of the Union’s common policy for the management of the external borders.
Fond peaks väljendama oma solidaarsust rahalise toetuse kaudu, mida antakse Schengeni välispiire käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning ka neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi täies ulatuses osalemiseks Schengenis, ja liikmesriigid peaksid seda kasutama liidu välispiiride haldamise ühispoliitika huvides.
In order to contribute to the achievement of the general objective of the Fund, Member States should ensure that their national programmes address the specific objectives of the Instrument and that the allocation of resources between objectives is proportionate to the challenges and needs and ensures that the objectives can be met.
Selleks et aidata saavutada fondi üldeesmärk, peaksid liikmesriigid tagama, et nende riiklikes programmides käsitletakse rahastamisvahendi erieesmärke ning et vahendite jaotus eesmärkide vahel on proportsionaalne probleemide ja vajadustega ning tagab eesmärkide saavutatavuse.
Where a national programme does not address one of the specific objectives or the allocation is below the minimum percentages for some objectives of the national programmes set in this Regulation, the Member State concerned should provide a justification within the programme.
Kui riiklikus programmis ei käsitleta üht erieesmärkidest või kui riiklike programmide mõnele eesmärgile on eraldatud vahendeid alla käesolevas määruses sätestatud protsentuaalset miinimummäära, peaksid asjaomased liikmesriigid seda programmis põhjendama.
In order to measure the achievements of the Fund, common indicators should be established in relation to each specific objective of the Instrument.
Selleks et mõõta fondi abil saavutatut, tuleks kehtestada ühised näitajad rahastamisvahendi iga erieesmärgi kohta.
The measurement of the achievement of the specific objectives by means of common indicators does not render the implementation of actions related to those indicators mandatory.
Erieesmärkide täitmise mõõtmine ühiste näitajate abil ei tee nende näitajatega seotud meetmete täitmist kohustuslikuks.
Participation by a Member State should not coincide with its participation in a temporary financial instrument of the Union which supports the beneficiary Member States to finance, inter alia, actions at new external borders of the Union for the implementation of the Schengen acquis on borders and visas and external border control.
Liikmesriigi osalemine käesolevas rahastamisvahendis ei tohi kattuda tema osalemisega liidu ajutises rahastamisvahendis, millest rahastatakse abi saavate liikmesriikide meetmeid, mida võetakse muu hulgas liidu uutel välispiiridel piire ja viisasid ning välispiiri kontrolli reguleeriva Schengeni acquis’ rakendamiseks.
The Instrument should build on the capacity-building process developed with the assistance of the External Borders Fund for the period 2007-2013, established by Decision No 574/2007/EC of the European Parliament and of the Council [6], and should extend it to take into account new developments.
Rahastamisvahend peaks tuginema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ [6] aastateks 2007–2013 loodud Välispiirifondi abil välja arendatud suutlikkuse loomise protsessile ning peaks seda laiendama selliselt, et selles oleks arvesse võetud uusi arengusuundi.
When executing tasks at external borders and consulates in accordance with the Schengen acquis on borders and visas, Member States carry out activities in the interests of and on behalf of all other Member States in the Schengen area, thus performing a public service for the Union.
Liikmesriigid, kes piire ja viisasid reguleeriva Schengeni acquis’ sätteid järgides välispiiridel ja konsulaaresindustes oma ülesandeid täidavad, tegutsevad kõikide Schengeni ala liikmesriikide huvides ja nende nimel ning osutavad seega liidule avalik-õiguslikku teenust.
The Instrument should contribute to supporting operating costs related to border control and visa policy and enable Member States to maintain capabilities which are crucial for that service for all.
Käesolevast rahastamisvahendist tuleks anda toetust piirikontrolli- ja viisapoliitikaga seotud tegevuskulude katmiseks ning võimaldada liikmesriikidel säilitada selle kõikide jaoks mõeldud teenuse osutamiseks vajalik suutlikkus.
Such support consists of full reimbursement of a choice of specific costs related to the objectives under the Instrument and should form an integral part of the national programmes.
Selline abi seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate konkreetsete kulude täielikus hüvitamises ning see peaks olema riiklike programmide lahutamatu osa.
The Instrument should complement and reinforce the activities undertaken to develop operational cooperation under the aegis of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (‘the Frontex Agency’) as established by Council Regulation (EC) No 2007/2004 [7], including the new activities resulting from the amendments introduced by Regulation (EU) No 1168/2011 of the European Parliament and of the Council [8], and thereby further reinforce solidarity between those Member States controlling external borders in the interests and on behalf of the Schengen area as a whole.
Rahastamisvahend peaks täiendama ja tugevdama nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 [7] asutatud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „Frontex”) egiidi all operatiivkoostöö arendamiseks võetavaid meetmeid ja hõlmama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1168/2011 [8] muutmisest tulenevaid uusi meetmeid, tugevdades sellega veelgi kogu Schengeni ala huvides ja selle nimel välispiire kontrollivate liikmesriikide vahelist solidaarsust.
This means, inter alia, that, when drawing up their national programmes, Member States should take into account the analytical tools and operational and technical guidelines developed by the Frontex Agency as well as the training curricula developed, namely the common core curricula for the training of border guards, including its components with regard to fundamental rights and access to international protection.
See tähendab muu hulgas, et riiklike programmide koostamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse Frontexi välja töötatud analüütilisi vahendeid ning tehnilisi ja tegevussuuniseid ning välja töötatud koolituskavasid, konkreetselt piirivalvurite koolituse ühist põhiõppekava, sh selle põhiõigusi ja rahvusvahelise kaitse saamist käsitlevaid komponente.
In order to develop complementarity between its mission and the responsibilities of the Member States for the control and surveillance of external borders as well as to ensure consistency and to avoid cost inefficiency, the Frontex Agency should be consulted by the Commission on draft national programmes submitted by the Member States, and in particular on the activities financed under the operating support.
Selleks et tagada vastastikune täiendavus Frontexi ülesannete ning välispiiri kontrolli ja seirega seotud liikmesriikide kohustuste vahel ning tagada sidusus ja vältida madalat kulutõhusust, peaks komisjon konsulteerima Frontexiga liikmesriikide esitatud riiklike programmide kavandite osas ning eelkõige tegevuse osas, mida rahastatakse tegevustoetusest.
The Instrument should be implemented in full compliance with the rights and principles enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and with the Union’s international obligations, and without prejudice to the application of special provisions concerning the right to asylum and to international protection.
Rahastamisvahendi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustest ja põhimõtetest ning liidu rahvusvahelistest kohustustest, piiramata varjupaigaõiguse ja rahvusvahelise kaitsega seotud erisätete kohaldamist.
Uniform and high-quality external border control is essential for strengthening the area of freedom, security and justice.
Välispiiri kontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet o n vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamiseks hädavajalik.
In accordance with common Union standards, the Instrument should support measures relating to the management of external borders, to be implemented in accordance with the four-tier access control model which comprises measures in third countries, cooperation with neighbouring countries, border control measures and control measures within the area of free movement in order to prevent illegal immigration and cross-border crime inside the Schengen area.
Vastavalt liidu ühistele standarditele tuleks rahastamisvahendist toetada välispiiride haldamisega seotud meetmeid, mida rakendatakse vastavalt riiki sissepääsu kontrollimise neljatasandilisele mudelile, mis sisaldab kolmandates riikides võetavaid meetmeid, koostööd naaberriikidega, piirikontrollimeetmeid ja vaba liikumise alal võetavaid kontrollimeetmeid, et hoida ära ebaseaduslik sisseränne ja piiriülene kuritegevus Schengeni alas.
Pursuant to Article 3 TEU, the Instrument should support activities which ensure the protection of children at risk of harm at the external borders.
Vastavalt ELi lepingu artiklile 3 tuleks rahastamisvahendist toetada meetmeid, millega tagatakse nende laste kaitse, kelle julgeolek on välispiiridel ohustatud.
In particular, when implementing actions in relation to the identification, immediate assistance and referral to protection services, Member States should, wherever possible, give special attention to vulnerable persons, in particular children and unaccompanied minors.
Eelkõige peaksid liikmesriigid tuvastamise, kohese abi andmise ja kaitseteenistustele üleandmise meetmete rakendamisel igal võimalikul juhul erilist tähelepanu pöörama kaitsetutele isikutele, eriti lastele ja saatjata alaealistele.
To ensure a uniform and high-quality external border control and to facilitate legitimate travel across external borders within the framework of the Internal Security Strategy, the Instrument should contribute to the development of a European common integrated border management system.
Et tagada välispiiri kontrolli ühetaoline kõrge kvaliteet ja lihtsustada välispiiride seaduslikku ületamist sisejulgeoleku strateegia raames, tuleks rahastamisvahendiga toetada Euroopa ühise välispiiride haldamise süsteemi väljaarendamist.
That system includes all the measures involving policy, law, systematic cooperation, burden sharing, assessment of the situation and changing circumstances regarding crossing points for irregular migrants, personnel, equipment and technology taken at different levels by the competent authorities of the Member States, acting in cooperation with the Frontex Agency, with third countries and, where necessary, with other actors, in particular Europol and the Agency for the Operational Management of Large-Scale IT-Systems, utilising, inter alia, the four-tier border security model and integrated risk analysis of the Union.
See süsteem hõlmab poliitika, õiguse, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise, ebaseaduslike rändajate kasutatavate piiriületuspunktide olukorra ja muutuvate olude hindamise, personali, varustuse ja tehnikaga seotud kõiki meetmeid, mida võtavad liikmesriikide eri tasandite pädevad asutused, kes teevad koostööd Frontexiga, kolmandate riikidega ja vajaduse korral muude osapooltega, eelkõige Europoli ja suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ametiga, ja kasutavad lisaks muule ka neljatasandilist piirijulgeoleku mudelit ja liidu integreeritud riskianalüüsi.
In accordance with Protocol No 5 to the 2003 Act of Accession on the transit of persons by land between the region of Kaliningrad and other parts of the Russian Federation, the Instrument should bear any additional cost incurred in implementing the specific provisions of the Union acquis covering such transit, i.e. Council Regulation (EC) No 693/2003 [9] and Council Regulation (EC) No 694/2003 [10].
Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti protokollile nr 5, mis käsitleb isikute maismaatransiiti Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahel, tuleks rahastamisvahendist katta lisakulud, mis tekivad seepärast, et sellise transiidi suhtes rakendatakse acquis’ erisätteid, nagu nõukogu määrus (EÜ) nr 693/2003 [9] ning nõukogu määrus (EÜ) nr 694/2003 [10].
The need for continued financial support for foregone fees, however, should be dependent upon the visa regime of the Union in force with the Russian Federation.
Eespool nimetatud tasude puhul peaks jätkuva rahalise toetamise vajadus sõltuma siiski liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel kehtivast viisarežiimist.
The Instrument should include support for national measures and cooperation between Member States in the area of visa policy and other pre-frontier activities that take place prior to external border controls and should make full use of the Visa Information System (VIS).
Rahastamisvahend peaks hõlmama ka liikmesriikide meetmeid ja liikmesriikidevahelist koostööd viisapoliitika ja välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis tehtava muu piirieelse tegevuse valdkonnas ning see peaks täielikult ära kasutama viisainfosüsteemi (VIS).
The efficient management of activities organised by the services of the Member States in third countries is in the interests of the common visa policy as part of a multi-layered system aimed at facilitating legitimate travel and tackling illegal immigration into the Union, and constitutes an integral part of the common integrated border management system.
Liikmesriikide kolmandates riikides paiknevate konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine aitab edendada ühist viisapoliitikat mitmetasandilises süsteemis, mille eesmärk on lihtsustada seaduslikku reisimist ja takistada ebaseaduslikku sisserännet liitu ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa.
Moreover, the Instrument should support measures in the territory of the Schengen countries as part of the development of a common integrated border management system which strengthens the overall functioning of the Schengen area.
Lisaks tuleks rahastamisvahendist toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem.
The Instrument should also support the development by the Union of IT systems, based on existing and/or new IT systems, which would equip Member States with the tools to manage the movement of third-country nationals across borders more efficiently and to ensure a better identification and verification of travellers, thereby facilitating travel and enhancing border security.
Käesolevast rahastamisvahendist tuleks toetada ka liidu tegevust selliste praegustel ja/või uutel IT-süsteemidel põhinevate IT-süsteemide väljatöötamisel, mis annaksid liikmesriikidele abivahendid kolmandate riikide kodanike piiriülese liikumise tõhusamaks haldamiseks ning tagaksid reisijate parema tuvastamise ja kontrollimise, lihtsustades seeläbi reisimist ja suurendades piirijulgeolekut.
To that end, a programme, in keeping with the Information Management Strategy for EU internal security, should be established with the aim of covering costs for the development of both the central and national components of such systems, ensuring technical consistency, interoperability with other Union IT systems, cost savings and a smooth implementation in the Member States.
Selleks tuleks luua kooskõlas infohaldusstrateegiaga ELi sisejulgeoleku valdkonnas programm, mille eesmärk on selliste süsteemide kesksete ja riiklike osade väljatöötamisega seotud kulude katmine, tehnilise järjepidevuse tagamine, koostalitlusvõime liidu muude IT-süsteemidega, kulude kokkuhoid ja süsteemide tõrgeteta rakendamine liikmesriikides.
Those IT systems should comply with fundamental rights, including the protection of personal data.
Kõnealused IT-süsteemid ei tohiks riivata põhiõigusi, sealhulgas õigust isikuandmete kaitsele.
Member States should devote the necessary funding to the European Border Surveillance System (Eurosur), established by Regulation (EU) No 1052/2013 of the European Parliament and the Council [11], in order to ensure the good functioning of that system.
Liikmesriigid peaksid eraldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1052/2013 [11] loodud Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) vajalikud rahalised vahendid, et tagada selle süsteemi korralik toimimine.