natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The concept of defence-in-depth is fundamental to the safety of nuclear installations and is the basis for implementing high level nuclear safety objectives.
Neid peaks pädeva riikliku reguleeriva asutuse kontrolli all tegema loa omajad ning neid võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL [10] kohaselt kasutada suure avarii ohu hindamiseks, tingimusel et käesoleva direktiivi nõuded on täidetud.
Application of the defence-in-depth principles, as recognised in international standards and guidance and by WENRA, ensures that safety activities are subject to, as far as reasonably practicable, independent layers of provisions, so that in the event that a failure were to occur, it would be detected, compensated or corrected by appropriate measures.
Tuumaseadme ohutuse seisukohast on väga tähtis mitmekordse kaitse põhimõte ning see on tuumaohutuse kõrgetasemeliste eesmärkide rakendamise aluseks.
The effectiveness of each of the different layers is an essential element of defence-in-depth to prevent accidents and mitigate the consequences should they occur.
Rahvusvaheliste standardite ja suunistega ning WENRA poolt tunnustatavate mitmekordse kaitse põhimõtete kohaldamine tagab, et ohutusmeetmetele kohaldatakse mõistliku teostatavuse korral mitme sõltumatu tasandi eeskirju, et tõrke korral see avastataks, kompenseeritaks või parandataks asjakohaste meetmete abil.
Defence-in-depth is generally structured in five levels.
Iga tasandi toimivus on mitmekordse kaitse põhimõtte oluline aspekt avariide ärahoidmiseks ja võimalike tagajärgede leevendamiseks nende tekkimise korral.
Should one level fail, the subsequent level comes into play.
Mitmekordne kaitse on tavaliselt jagatud viieks tasandiks.
The objective of the first level of protection is the prevention of abnormal operation and system failures.
Kui ühel tasandil ilmneb tõrge, rakendub järgmine tasand.
If the first level fails, abnormal operation is controlled or failures are detected by the second level of protection.
Esimese kaitsetasandi eesmärk on hoida ära väärtalitlust ja süsteemi tõrkeid.
Should the second level fail, the third level ensures that safety functions are further performed by activating specific safety systems and other safety features.
Kui esimese tasandi kaitse ebaõnnestub, võetakse väärtalitlus kontrolli alla või tuvastatakse tõrked teisel kaitsetasandil.
Should the third level fail, the fourth level limits accident progression through accident management, so as to prevent or mitigate severe accident conditions with external releases of radioactive materials.
Kui teise tasandi kaitse peaks ebaõnnestuma, tagab kolmas tasand, et konkreetsete ohutussüsteemide ja muude ohutusalaste omaduste abil täidetakse täiendavaid ohutusfunktsioone.
The last objective (the fifth level of protection) is the mitigation of the radiological consequences of significant external releases through the off-site emergency response.
Kui kolmanda tasandi kaitse peaks ebaõnnestuma, piirab neljas tasand avarii kulgu avarii ohjamise teel, et hoida ära või leevendada raske avarii tingimusi, mil radioaktiivne materjal pihkub rajatisest välja.
Together with defence-in-depth, an effective nuclear safety culture is regarded as a fundamental factor in achieving a high level of nuclear safety and its continuous improvement.
Viimane eesmärk (viies kaitsetasand) on materjali märkimisväärse pihkumise radioloogiliste tagajärgede leevendamine, reageerides hädaolukorrale väljaspool rajatist.
Indicators for an effective nuclear safety culture include, in particular:
Koos mitmekordse kaitsega loetakse tõhusat tuumaohutuskultuuri põhjapanevaks teguriks tuumaohutuse kõrge taseme saavutamisel ja selle pideval parandamisel.
the commitment at all levels of staff and management within an organisation to nuclear safety and its continuous improvement;
Tõhusa tuumaohutuskultuuri näitajate hulka kuuluvad eelkõige:
the identification of the lessons learnt from operational experience;
töötajate võime teatada õigel ajal ohutusprobleemidest;
and the systematic reporting of any deviation from normal operating conditions or arrangements relevant to accident management that have the potential to have an impact on nuclear safety.
Olulised elemendid, mis aitavad saavutada tugevat tuumaohutust, hõlmavad eelkõige tõhusaid juhtimissüsteeme, asjakohast haridust ja koolitust ning loa omaja meetmeid ohutuse seisukohast oluliste sisemiste ja väliste töökogemuste registreerimiseks, hindamiseks ja dokumenteerimiseks ning tõstatatud probleemide tõhusaks lahendamiseks.
Important elements which help to achieve a strong nuclear safety culture include, in particular, effective management systems, appropriate education and training and arrangements by the licence holder to register, evaluate and document internal and external safety significant operating experience and effective resolution of issues that have been raised.
Kui käesolevas direktiivis kasutatakse väljendit „mõistlikult teostatav”, tuleks seda kohaldada kooskõlas kindlaksmääratud mõistetega, eelkõige WENRA ja IAEA mõistetega.
Where ‘reasonably practicable’ is used in this Directive it should be applied in accordance with established definitions, in particular the WENRA and IAEA definitions.
Pärast Three Mile Islandi ja Tšernobõli tuumaavariid on Fukushima tuumaavarii taas näidanud, kui tähtis on kaitsekest, mis on viimane tõke inimeste ja keskkonna kaitseks avarii korral tekkiva radioaktiivse pihkumise eest.
Following the nuclear accidents at Three Mile Island and Chernobyl, the Fukushima nuclear accident highlighted once again the critical importance of the containment function, which is the last barrier to protect people and the environment against radioactive releases resulting from an accident.
Seepärast peaks uue tuuma- või uurimisreaktori loa taotleja näitama, et kavandi kohaselt reaktori südamikus tekkiva rikke korral selle mõju kaitsekestast väljapoole ei pääse, st loa taotleja peaks tõestama, et ulatuslik või lubamatu radioaktiivse aine väljumine kaitsekestast on äärmiselt ebatõenäoline, ning ta peaks olema võimeline näitama suure usaldusväärsusega, et sellist radioaktiivse aine väljumist ei juhtu.
Therefore the applicant for a licence for the construction of a new power or research reactor should demonstrate that the design limits the effects of a reactor core damage to within the containment, i.e. the applicant should prove that a large or unauthorised radioactive release outside the containment is extremely unlikely, and that applicant should be able to demonstrate with a high degree of confidence that such a release will not occur.
Avariide ärahoidmiseks ja leevendamiseks tuleks nõuda konkreetsemat avarii ohjamise ja hädaolukorra kohapealse lahendamise korda.
More specific arrangements for accident management and on-site emergency response should be required to address the prevention and mitigation of accidents.
Need peaksid vastama direktiivi 2013/59/Euratom asjakohastele sätetele ega tohiks nende kohaldamist piirata.
Those should be in accordance and without prejudice to the relevant provisions of the Directive 2013/59/Euratom.
Loa omaja peaks nägema ette menetlused, suunised ja korra, mida rakendatakse avarii, sealhulgas raske avarii korral, mis võib juhtuda kõigis töörežiimides, sealhulgas täisvõimsusel töö, seiskamine ja vahepealsed seisundid, tagades järjekindluse ja järjepidevuse kõigi selliste menetluste ja kordade vahel ning tagades, et neid täidetakse, vaadatakse läbi ja ajakohastatakse.
The licence holder should provide for procedures, guidelines and arrangements that address accidents including severe accidents, that could occur in all operational modes, including full power, shutdown and transitional states, ensuring consistency and continuity between all such procedures and arrangements, and ensuring that they are exercised, reviewed and updated.
Kõnealustes kordades tuleks ette näha ka piisava personali, varustuse ja muude vajalike vahendite olemasolu.
Those arrangements should also provide for sufficient staff, equipment and other necessary resources.
Ette tuleks näha vajalik organisatsiooniline struktuur, kus oleks selge ülesannete jaotus, ning reageerivate üksuste tegevuse koordineerimine.
An organisational structure with clear allocation of responsibilities, and coordination amongst response bodies should be provided.
Vastupidavushindamised on näidanud, et kõikide tuumaohutuse eest vastutavate asjaosaliste tõhusatel koostöö- ja koordineerimismehhanismidel on otsustav tähtsus.
The stress tests demonstrated the key role of enhanced cooperation and coordination mechanisms between all parties that have responsibilities for nuclear safety.
Vastastikused hindamised on osutunud heaks vahendiks usalduse loomisel, et omandada kogemusi ja neid vahetada ning tagada rangete tuumaohutuse standardite järgimine.
The peer-reviews have proved to be a good means of building confidence, with the aim of developing and exchanging experience and ensuring the common application of high nuclear safety standards.
Liikmesriikidevaheline tuumaohutusalane koostöö on hästi välja kujunenud ja võib anda lisaväärtust seoses tuumaohutuse, läbipaistvuse ja avatusega sidusrühmade suhtes Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
Cooperation on nuclear safety between Members States is well established and can give added value in terms of nuclear safety, transparency and openness towards stakeholders at the European and international level.
Liikmesriigid peaksid oma pädevate reguleerivate asutuste kaudu, kasutades asjakohasel viisil ära ENSREGi ja tuginedes WENRA eksperditeadmistele, määrama iga kuue aasta tagant kindlaks oma tuumaseadmete tuumaohutusega seotud konkreetset ühist tehnilist teemat puudutavate vastastikuste hindamiste metoodika, tingimused ja ajakava.
Member States, through their competent regulatory authorities making relevant use of ENSREG, and building on the expertise of the WENRA, should every six years define a methodology, Terms of Reference and a time frame for Peer Reviews on a common specific technical topic related to the nuclear safety of their nuclear installations.
Käsitletav konkreetne ühine tehniline teema tuleks teha kindlaks WENRA ohutuse viitetasemete seast või töökogemusega seotud tagasiside, vahejuhtumite ja avariide ning tehnika ja teaduse arengu alusel.
The common specific technical topic to be considered should be identified among the WENRA safety reference levels or on the basis of operating experience feed-back, incidents and accidents and technological and scientific developments.
Liikmesriigid peaksid läbi viima riikliku enesehindamise ja tegema korraldusi selleks, et teiste liikmesriikide pädevad reguleerivad asutused hindaksid ühiselt vastastikku nende riiklikku enesehindamist.
Member States should perform a national self-assessment and make arrangements for common peer reviews by other Member States' competent regulatory authorities of their national self-assessment.
Kõnealuste vastastikuste hindamiste järelduste kohta tuleks koostada aruanded.
Reports on the findings of those peer reviews should be produced.
Kõnealuseid vastastikuste hindamiste aruandeid arvestades peaksid liikmesriigid koostama riiklikud tegevuskavad, et võtta meetmeid kõigi asjakohaste järelduste ja nende enda riikliku hindamise suhtes.
Member States should establish national action plans for addressing any relevant findings and their own national assessment, taking into account the results of those peer review reports.
Vastastikuse hindamise aruanded peaksid olema aluseks ka kogu liitu hõlmava temaatilise vastastikuse hindamise tulemusi käsitlevatele koondaruannetele, mille valmistavad ühiselt ette liikmesriikide reguleerivad asutused.
The peer review reports should also form the basis of any summary report of the outcome of the Union-wide topical peer review exercise prepared collectively by the competent regulatory authorities of the Member States.
Koondaruande eesmärk ei peaks olema anda hinnet tuumaseadmete ohutusele, vaid keskenduda temaatilise vastastikuse hindamise protsessile ja tehnilistele tulemustele, et sellest saadud kogemusi oleks võimalik jagada.
The summary report should not aim to rank the safety of nuclear installations but rather focus on the process and technical findings of the topical peer review so that the knowledge gained from the exercise can be shared.
Vastastikuse hindamise puhul peaks valitsema vastastikune usaldus ja seetõttu oleks komisjonil asjakohane teavitada liikmesriike teostatavuse korral sellest, kui ta kavatseb kasutada vastastikuse hindamise aruannete tulemusi oma poliitikadokumentides.
Reciprocal trust should prevail in peer reviews, and it would therefore be appropriate for the Commission, whenever practicable, to inform Member States when it intends to use the results of peer review reports in its policy documents.
Liikmesriikide kohustus teatada käesoleva direktiivi rakendamisest ja komisjoni kohustus koostada riiklike aruannete põhjal aruanne peaks andma võimaluse teha kokkuvõte käesoleva direktiivi rakendamise erinevatest aspektidest ja selle tõhususest ning neid hinnata.
The obligations of the Member States to report on the implementation of this Directive and the obligation of the Commission to draw up a report on the basis of the national reports should provide an opportunity to take stock of, and evaluate, the various aspects of the implementation of this Directive as well as its effectiveness.
Rahvusvahelisel tasandil on mitmeid asjakohaseid aruandekohustusi, nagu kohustus koostada tuumaohutuse konventsiooni aruandeid, ning nende tulemusi võib kasutada käesoleva direktiivi rakendamise hindamiseks.
A number of relevant reporting obligations, such as the Convention on Nuclear Safety reports, exist at international level, the results of which might be used for the evaluation of the implementation of this Directive.
Lisaks tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada täiendavad aruandlusnõuded seoses tuumaseadmete temaatiliste vastastikuste hindamiste tulemustega.
Moreover, additional reporting requirements should be established under this Directive in relation to the findings of the topical peer reviews of nuclear installations.
Eesmärgiga lihtsustada õigusakte ja vähendada halduskoormust tuleks liikmesriikide aruandekohustust seega vähendada nii seoses aruannete esitamise sageduse kui ka aruannete sisuga.
Consequently, with a view to simplifying the legislation and reducing the administrative burden, the reporting obligation for the Member States should be made less onerous both as regards the frequency of reporting and the content of the reports.
Kooskõlas ohutaset arvestava lähenemisviisiga sõltub käesoleva direktiivi sätete rakendamine teatavas liikmesriigis paiknevate tuumaseadmete tüübist.
In line with a graded approach, the implementation of the provisions of this Directive depends on the types of nuclear installations on the territory of a Member State.
Seega peaksid liikmesriigid võtma nende sätete rakendamisel oma õigusaktides arvesse oma kavandatavatest või käitatavatest tuumaseadmetest tuleneva ohu võimalikku suurust ja laadi.
Therefore, when implementing these provisions in national law, Member States should take into account the potential magnitude and nature of risks posed by the nuclear installations that they plan or operate.
Eelkõige peaks ohutaset arvestav lähenemisviis puudutama selliseid liikmesriike, kus on tuumajäätmete ja radioaktiivsete materjalide kogus väike, nt kui tegemist on väikeste uurimisreaktoritega, kus tõsise avarii korral ei teki tagajärgi, mille ulatus oleks võrreldav tuumaelektrijaamades tekkiva avarii tagajärgedega.
In particular, the graded approach should concern those Member States that keep only a small inventory of nuclear and radioactive materials, e.g. those linked to the operation of smaller research reactor facilities, which in case of a severe accident would not engender consequences comparable to those generated by nuclear power plants.
Käesoleva direktiivi sätteid, mis on oma olemuselt seotud tuumaseadmete olemasoluga, nimelt loa omaja kohustustega seotud sätteid, uusi tuumaseadmete konkreetseid nõudeid ja kohapealse hädaolukorraks valmisoleku ja tegutsemise sätteid ei tuleks kohaldada selliste liikmesriikide suhtes, kus ei ole tuumaseadmeid.
The provisions of this Directive which are intrinsically linked to the existence of nuclear installations, namely those concerning the licence holder's obligations, the new specific requirements for nuclear installations and the provisions concerning on-site emergency preparedness and response should not be applicable to Member States without nuclear installations.
Käesoleva direktiivi sätteid tuleks üle võtta ja rakendada proportsionaalselt vastavalt iga riigi oludele ja võttes arvesse asjaolu, et nimetatud liikmesriikides ei ole tuumaseadmeid, kuid tagades, et valitsus või pädevad asutused osutaksid tuumaohutusele asjakohast tähelepanu.
The provisions of this Directive should be transposed and implemented in a proportionate manner in accordance with national circumstances and taking into account the fact that those Member States do not have nuclear installations, whilst ensuring that nuclear safety receives appropriate attention by the government or by the competent authorities.
Vastavalt direktiivile 2009/71/Euratom peavad liikmesriigid kehtestama tuumaseadmete tuumaohutuse siseriikliku õigusliku, reguleeriva ja korraldusliku raamistiku ja tagama selle toimimise.
According to Directive 2009/71/Euratom, the Member States have to establish and maintain a national legislative, regulatory and organisational framework for the nuclear safety of nuclear installations.
Liikmesriikide pädevusse jääb selle otsustamine, kuidas siseriiklik raamistik vastu võetakse ning millise vahendi abil seda kohaldatakse.
The decision as to how the provisions of the national framework are adopted and through which instrument they are applied rests with the competence of the Member States.
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.
In accordance with the Joint Political Declaration of 28 September 2011 of Member States and the Commission on explanatory documents, Member States have undertaken to accompany, in justified cases, the notification of their transposition measures with one or more documents explaining the relationship between the provisions of a directive and the corresponding parts of national transposition instruments.
Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.
With regard to this Directive the legislator considers the transmission of such documents to be justified.
Direktiivi 2009/71/Euratom tuleks seetõttu vastavalt muuta,
Directive 2009/71/Euratom should therefore be amended accordingly,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE:
Direktiivi 2009/71/Euratom muudetakse järgmiselt.
Directive 2009/71/Euratom is amended as follows:
peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
the heading of Chapter 1 is replaced by the following:
„EESMÄRGID, KOHALDAMISALA JA MÕISTED”.
‘OBJECTIVES, SCOPE AND DEFINITIONS’.
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
Article 2 is amended as follows:
lõige 1 asendatakse järgmisega:
paragraph 1 is replaced by the following:
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi tsiviilotstarbeliste tuumaseadmete suhtes, milleks on nõutav luba.”;
This Directive shall apply to any civilian nuclear installation subject to a licence.’;
lõige 3 asendatakse järgmisega:
paragraph 3 is replaced by the following:
Käesoleva direktiiviga täiendatakse asutamislepingu artiklis 30 osutatud tuumaseadmete tuumaohutuse põhistandardeid, piiramata ühenduse selliste kehtivate õigusaktide kohaldamist, mille eesmärk on kaitsta töötajate ja muu elanikkonna tervist ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, eriti nõukogu direktiivi 2013/59/Euratom kohaldamist.
This Directive supplements the basic standards referred to in Article 30 of the Treaty as regards the nuclear safety of nuclear installations and is without prejudice to the existing Community legislation for the protection of the health of the workers and the general public against the dangers arising from ionising radiation, and in particular Council Directive 2013/59/Euratom.
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
paragraph 1(a) is replaced by the following:
lisatakse järgmised punktid:
a nuclear power plant, enrichment plant, nuclear fuel fabrication plant, reprocessing plant, research reactor facility, spent fuel storage facility;
„avarii” ettekavatsemata sündmus, mille tagajärjed või võimalikud tagajärjed on kiirguskaitse või tuumaohutuse seisukohast märkimisväärsed;
the following paragraphs are added:
„vahejuhtum” ettekavatsemata sündmus, mille tagajärjed või võimalikud tagajärjed ei ole kaitse või tuumaohutuse seisukohast tähtsusetud;
“accident” means any unintended event, the consequences or potential consequences of which are significant from the point of view of radiation protection or nuclear safety;
„väärtalitlus” normaalsest talitlusest kõrvale kalduv käitamisprotsess, mis toimub eeldatavasti vähemalt ühe korra rajatise kasutusaja jooksul, kuid mis ei põhjusta seoses asjakohaste projekteerimistingimustega märkimisväärset kahju ohutuse seisukohast tähtsatele osadele ega too kaasa avariiolukorda;
“incident” means any unintended event, the consequences or potential consequences of which are not negligible from the point of view of radiation protection or nuclear safety;
„projekteerimistingimused” tingimused ja sündmused, mida tuleb tuumaseadme projekteerimisel, sealhulgas ajakohastamistel, sõnaselgelt arvesse võtta vastavalt kehtestatud kriteeriumidele, et ohutussüsteemide kavapärase töö korral tuleks seade selliste tingimuste ja sündmustega toime, ületamata lubatud piirnorme;
“abnormal operations” means an operational process deviating from normal operation which is expected to occur at least once during the operating lifetime of a facility but which, in view of appropriate design provisions, does not cause any significant damage to items important to safety or lead to accident conditions;
„projekteerimisel arvessevõetav avarii” avariiolukord, millega toimetulekuks on tuumaseade kooskõlas kehtestatud projekteerimistingimustega projekteeritud ja mille korral kütusega (kui see on asjakohane) ja radioaktiivse pihkumisega seotud kahjustused jäävad normi piiresse;
“design basis” means the range of conditions and events taken explicitly into account in the design, including upgrades, of a nuclear installation, according to established criteria, so that the installation can withstand them without exceeding authorised limits by the planned operation of safety systems;
„rasked tingimused”
“design basis accident” means accident conditions against which a nuclear installation is designed according to established design criteria, and for which the damage to the fuel, where applicable, and the release of radioactive material are kept within authorised limits;
tingimused, mis on projekteerimisel arvesse võetava avariiga seotud tingimustest raskemad; selliseid tingimusi võivad põhjustada mitu üheaegset riket, nagu ohutussüsteemi kõigi liinide täielik kadu, või äärmiselt ebatõenäoline sündmus.”
“severe conditions” means conditions that are more severe than conditions related to design basis accidents;
peatükis lisatakse pärast pealkirja „KOHUSTUSED” järgmine pealkiri:
such conditions may be caused by multiple failures, such as the complete loss of all trains of a safety system, or by an extremely unlikely event.’.
JAGU
In Chapter 2, the following title is inserted after the heading ‘OBLIGATIONS’:
Üldised kohustused”.
‘SECTION 1
Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
General obligations’.
Liikmesriigid kehtestavad tuumaseadmete ohutuse tagamiseks siseriikliku õigusliku, reguleeriva ja organisatsioonilise raamistiku (edaspidi „siseriiklik raamistik”).
Article 4(1) is replaced by the following:
Siseriiklikus raamistikus sätestatakse eelkõige: