natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Union consumption decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012, and slightly increased again in FY2012/2013 and the investigation period.
Uurimisperioodil aga, kui liidu tootmisharu müük vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 57).
Overall, consumption decreased by 2 % during the period considered.
Import asjaomasest riigist
The decrease in consumption between FY2010/2011 and FY2011/2012 is mainly due to a decrease in the sales of the Union industry on the Union market resulting from a decrease in production in the same period (see recital 68).
Asjaomasest riigist tuleva impordi maht ja turuosa
Imports remained at similar levels in both years.
Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal.
The increase in consumption in FY2012/2013 is almost exclusively due to an increase in imports, as sales of the Union industry remained broadly at the same level.
Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on määratud põhjenduses 52.
Finally, during the investigation period, while Union industry's sales decreased again, import volumes increased considerably, notably from Indonesia (see recital 57).
Import asjaomasest riigist liitu kujunes järgmiselt.
Imports from the country concerned
Tabel 2
Volume and market share of the imports from the country concerned
Impordi maht (tonnides)
The Commission established the volume of imports on the basis of Eurostat and questionnaire replies.
küsimustiku vastused ja Eurostat
The market share of the imports was established on the basis of Union consumption as established in recital 52.
Impordi maht Indoneesiast tonnides
Imports into the Union from the country concerned developed as follows:
Indeks
Table 2
Turuosa
Import volume (tonnes)
Vaatlusalusel perioodil suurenes impordi maht Indoneesiast peaaegu kolm korda.
questionnaire replies and Eurostat.
See kasvas pidevalt ja oluliselt, 182 %, majandusaasta 2010/2011 8638 tonnilt uurimisperioodi 24385 tonnile.
Volume of imports from Indonesia tonnes
Vaatlusalusel perioodil suurenes vastav turuosa peaaegu kolm korda.
Index
See suurenes 187 %, hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (–2 %).
Market share
Asjaomasest riigist tuleva impordi hinnad ning hinna allalöömine
Import volumes from Indonesia almost tripled over the period considered.
Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal.
They increased continuously and significantly by 182 % from 8638 tonnes in FY2010/2011 to 24385 tonnes in the investigation period.
Keskmine Indoneesiast liitu tuleva impordi hind kujunes järgmiselt.
The corresponding market share almost tripled over the period considered.
Tabel 3
It increased by 187 %, despite the overall decrease in consumption (– 2 %).
Impordi hinnad (eurot/tonn)
Prices of the imports from the country concerned and price undercutting
Indoneesia
The Commission established the prices of imports on the basis of Eurostat and questionnaire replies.
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind tõusis pisut majandusaasta 2010/2011 tasemelt majandusaastal 2011/2012, vähenedes majandusaastal 2012/2013 ja veelgi uurimisperioodil.
The average price of imports into the Union from Indonesia developed as follows:
Üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind 6 %.
Table 3
Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes
Import prices (EUR/tonne)
liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning
Indonesia
vastavaid koostööd tegevate Indoneesia tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.
The average import price of MSG from Indonesia slightly increased between FY2010/2011 and FY2011/2012 before decreasing in FY2012/2013 and even further in the investigation period.
Nagu põhjenduses 46 nimetatud, väitis üks eksportiv tootja, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatavatele liidu õigusaktidega kehtestatud puhtusnõuetele.
The average import prices of MSG from Indonesia overall decreased by 6 % during the period considered.
Eksportiv tootja väitis, et Indoneesiast imporditud ja väljaspool toidusektorit kasutatavatele toodetele selliseid nõudeid ei kohaldata ning et seega võib olla õigustatud kohandus, millega võetaks arvesse keemilisi või füüsikalisi omadusi, võrreldes liidu turul müüdava tootega.
The Commission determined the price undercutting during the investigation period by comparing:
Asjaomane eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid arvandmeid.
the weighted average sales prices per product type of the Union industry charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level; and
Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe.
the corresponding weighted average prices per product type of the imports from the cooperating Indonesian producers to the first independent customer on the Union market, established on a CIF basis, with appropriate adjustments for customs duties and post-importation costs.
Seetõttu ei olnud kohandus põhjendatud ja taotlus lükati tagasi.
As mentioned above in recital 46, one exporting producer claimed that MSG sold in the Union as food additive needs to fulfil certain purity thresholds required by Union legislation.
Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesiast tuleva impordi hinna allalöömist arvutades tuleks arvesse võtta valuutakõikumiste mõju.
This exporting producer claimed that no such requirements were applicable to products imported from Indonesia and used in the non-food sector and that therefore an adjustment for chemical or physical characteristics may be warranted if compared to the product sold on the Union market.
Tõepoolest, dumpinguhindadega impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse põhimõtteliselt muu hulgas hinna allalöömise kindlaksmääramise teel.
However, the exporting producer concerned did not quantify this claim.
Antud juhul võrreldi ekspordi dumpinguhindu ja liidu tootmisharu müügihindu.
Therefore, the product types with the same or similar purity levels of those exported to the Union market on the one hand and those sold by the Union industry in the Union market on the other hand were compared to each other.
Kahju arvutamisel kasutatud ekspordihinnad arvestati aga ümber eurodesse, et andmed oleksid võrreldavad.
Consequently no adjustment was warranted and this claim was rejected.
Vahetuskursside kasutamine käesoleval juhtumil tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel.
One interested party claimed that the effect of currency fluctuations should be taken into account when calculating undercutting for imports from Indonesia.
Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
Indeed, the likely effect of the dumped imports on the Union industry's prices is essentially examined by establishing among others price undercutting.
Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel asjakohaseid kohandusi.
In the present case, the dumped export prices, and the Union industry's sales prices were compared.
Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil.
However, export prices used for the injury calculations were converted into EUR in order to have a comparable basis.
See näitas Indoneesiast tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 0–5 %.
Consequently, the use of exchange rates in the case at hand ensures that the price difference is established on a comparable basis.
Liidu tootmisharu majanduslik olukord
Therefore, this claim was rejected.
Üldised märkused
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary.
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
The result of the comparison was expressed as a percentage of the Union industry's turnover during the investigation period.
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
It showed a weighted average undercutting margin between 0 % and 5 % by the imports from Indonesia on the Union market.
Liidu kogu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil järgmine.
Economic situation of the Union industry
Tabel 4
General remarks
küsimustiku vastus
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
Tootmismaht
Production, production capacity and capacity utilisation
Tootmisvõimsus
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Table 4
Tootmine oli vaatlusalusel perioodil kõikuv.
questionnaire reply.
Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes, siis 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses suurenes ning uurimisperioodil langes madalaimale tasemele.
Production volume
Uurimine näitas, et kõikumisi põhjustasid peamiselt hoolduseks peatamised, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011 talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid.
Production capacity
Uurimisperioodil oli hoolduseks peatamine pikem, millega sooviti vähendada suuri varusid.
Capacity utilisation
Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %.
Production fluctuated during the period considered.
Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks.
While it decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012, it increased between FY2011/2012 and FY2012/2013 and reached the lowest levels during the investigation period.
Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusel kujunes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule, s.o kõigepealt vähenes majandusaastal 2011/2012, siis suurenes majandusaastal 2012/2013 ning vähenes uurimisperioodil taas.
The investigation showed that the fluctuations were mainly caused by the maintenance shutdowns that the Union industry undertook every 15 months and by the poor weather conditions during the winter of 2010/2011, disrupting the supply of one of the main raw materials (ammonia).
Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega.
During the investigation period, the maintenance shutdown was prolonged in an attempt to lower the high inventories.
Müügimaht ja turuosa
Overall, the production volume decreased by 9 % during the period considered.
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The production capacity remained overall stable in the period considered.
Tabel 5
As a result of the decrease in production volume and stable production capacity, the capacity utilisation developed in line with the production volume, i.e. it first decreased in FY2011/2012, then increased in FY2012/13 and decreased again in the investigation period.
küsimustiku vastused ja Eurostat
Overall, capacity utilisation decreased by 9 % over the period considered, in line with the decrease in production volume.
Müügimaht liidu turul
Sales volume and market share
Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %.
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Müügimaht vähenes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena.
Table 5
Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ning Indoneesiast tuleva impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %.
questionnaire replies, Eurostat
Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011 ja 2011/2012 majandusaastate vahel 4 %, langedes kokku Indoneesia impordi turuosa samaaegse suurenemisega.
Sales volume on the Union market
Majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi võrdluses jätkas liidu tootmisharu turuosa pidevat vähenemist, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa kasvasid oluliselt suuremaks.
Sales volume of MSG by the Union industry decreased by 17 % over the period considered.
Kasv
Sales volume dropped mostly between FY2010/2011 and FY2011/2012, while in the following years it remained relatively stable.
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %.
The drop in sales volumes, together with the parallel decrease in consumption and increase in imports from Indonesia, led to a decrease in market share of the Union industry by overall around 15 % during the period considered.
Tööhõive ja tootlikkus
The market share of the Union industry decreased by 4 % between FY2010/2011 and FY2011/2012, coinciding with an increase in market shares of Indonesian imports in the same period.
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Between FY2012/2013 and the investigation period the market shares of the Union industry continued to steadily decrease, while import volumes and market shares from Indonesia substantially increased.
Tabel 6
Growth
Töötajate arv
While Union consumption decreased by 2 % over the period considered, the sales volume of the Union industry decreased by 17 % which translated in a loss of market share of 15 %.
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Employment and productivity
Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %.
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest.
Table 6
Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu näidatud tabelis 4 põhjenduses 68.
Number of employees
Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
Productivity (unit/employee)
Kõik dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme.
Employment of the Union industry continuously increased and overall by 8 % in the period considered.
Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule on oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist tuleva impordi mahtu ja hindu.
This increase is mainly due to the integration of a former affiliated company in 2011 and the expansion of the Union industry's maintenance department.
Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.
Productivity decreased due to the combination of an increase in employment and the decrease in production as shown in table 4 in recital 68.
Kõnealuste meetmete osas on parasjagu paralleelselt käimas meetmete läbivaatamise uurimine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu nimetatakse põhjenduses 2.
Magnitude of the dumping margin and recovery from past dumping
Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
All dumping margins are well above the de minimis level.
Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
The impact of the magnitude of the actual margins of dumping on the Union industry is substantial, given the volume and prices of imports from the country concerned.
Tabel 7
The Union industry was still in a recovery process from the effects of past injurious dumping by imports of the same product originating in China.
Keskmised müügihinnad
These measures are currently subject to a parallel on-going review investigation in accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, as mentioned in recital 2.
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
Prices and factors affecting prices
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
The average sales prices of the Union industry to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %.
Table 7
Kõigepealt suurenes see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid vähenes pärast seda pidevalt kuni uurimisperioodini.
Average sales prices
Kõnealust hinnatõusu majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 vahel võib mõista samaaegse kulude suurenemise tagajärjena, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad.
Average unit selling price in the Union (EUR/tonne)
Samal ajal suurenes Indoneesia import ning avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet.
Unit cost of production (EUR/tonne)
Selle tulemusel vähenesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning uurimisperioodil veel 4 %.
The Union industry's average unit selling price to unrelated customers in the Union decreased by 3 % over the period considered.
Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %.
It first increased by 7 % between FY2010/2011 and FY2011/2012, but continuously decreased since then until the investigation period.
Kulud suurenesid pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ning selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine.
The increase in price between FY2010/2011 and FY2011/2012 can be seen as a consequence of the cost increases during the same period, albeit the cost increase was more pronounced than the increase in prices.
Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu.
At the same time Indonesian imports increased and exercised significant price pressure on the Union industry.
Tööjõukulud
As a consequence, prices of the Union industry decreased by 6 % between FY2011/2012 and FY2012/2013 and further 4 % between FY2012/2013 and the investigation period.
Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Unit cost of production increased over the period considered by 30 %.
Tabel 8
There was a continuous increase starting FY2011/2012 which was mainly due to an increase in the raw material and labour costs.
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
As mentioned above, this cost increase could not be captured by an equivalent price increase due to the price pressure of the dumped imports from Indonesia.
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurot)
Labour costs
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %.
The average labour costs of the Union industry developed over the period considered as follows:
Seda selgitavad peamiselt liidu tootmisharu kasvavad pingutused oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi.
Table 8
Laovarud
Average labour costs per employee
Liidu tootja laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Average labour costs per employee (EUR)
Tabel 9
The average labour costs per employee increased by 24 %.
Lao lõppseis
This can be mainly explained by increasing effort of the Union industry to improve the performance of its workers and staff in order to optimize the production process.
Lao lõppseis protsendina toodangust
Inventories
Kokkuvõttes suurenes laoseis vaatlusalusel perioodil 43 %.
Stock levels of the Union producer developed over the period considered as follows:
Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses laoseis vähenes, kuna tootmismaht vähenes ja ekspordi müügimaht suurenes.
Table 9
Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses varud suurenesid, kuna tootmismaht suurenes, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks.
Closing stocks
Majandusaastast 2012/2013 kuni uurimisperioodini laoseis taas vähenes, peamiselt otsuse tõttu vähendada tootmist, et püüda suuri laoseise vähendada.
Closing stocks as a percentage of production
Laovaru protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses peaaegu kahekordistus.
Overall closing stocks increased by 43 % over the period considered.
Uurimisperioodil suurenes see võrreldes majandusaastaga 2012/2013 veelgi.
From FY2010/2011 to FY 2011/2012 the closing stocks decreased following a decrease in production volume and an increase in export sales volume.
Kokkuvõttes suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 56 %.
From FY2011/2012 to FY2012/2013 stocks increased due to an increase in production while sales of the Union industry on the Union market remained almost stable.
Suurenemist majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil tuleb vaadelda Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu samaks.
From FY2012/2013 to the investigation period closing stocks decreased again mainly because of a decision to decrease production in an attempt to reduce the high stocks levels.
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Closing stocks as a percentage of production decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012 but almost doubled between FY2011/2012 and FY2012/2013.
Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
They further increased between FY2012/2013 and the investigation period.
Tabel 10
Overall they increased by 56 % during the period considered.
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
The increase in FY2012/2013 and in the investigation period has to be seen in the light of increasing volumes of dumped imports from Indonesia, while Union sales remained almost stable during the same period.
Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
Rahavoog
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the Union producer developed over the period considered as follows:
Investeeringud (eurot)
Table 10
Investeeringutasuvus
Profitability, cash flow, investments and return on investments
Komisjon määras liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest.
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes oluliselt, jäi aga siiski positiivseks.
Cash flow (EUR)
Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks.
Investments (EUR)
Uurimisperioodil vähenes see veelgi.
Return on investments
Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %.
The Commission established the profitability of the Union industry by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales.
Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Indoneesiast, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul määrata oma hindu kooskõlas kulude kasvuga.
In FY2010/2011 and FY2011/2012 profitability decreased significantly, but still remained positive.
Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada.
As of FY2012/2013 profitability turned negative.
Netorahavoo arengusuund oli kasumlikkusega sama, see on pidev vähenemine vaatlusalusel perioodil, olles alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne.
It decreased even further in the investigation period.
Uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi.
Overall the profitability decreased by 180 % during the period considered.
Kogu netorahavoo vähenemine vaatlusalusel perioodil oli 119 %.
This development was mainly due to the price pressure of the Indonesian imports which entered into the Union at dumped prices and did not allow the Union industry to set their prices in line with the cost increase.
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 97 %.