natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italy notified the Commission of an outbreak of highly pathogenic avian influenza of subtype H5N8 in a holding on its territory where poultry or other captive birds are kept and it immediately took the measures required pursuant to Directive 2005/94/EC, including the establishment of protection and surveillance zones, which should be defined in Parts A and B of the Annex to this Decision.
Itaalia teatas komisjonile kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N8 puhangust oma territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või muid vangistuses peetavaid linde, ning võttis kohe direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud meetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist, mis tuleks kindlaks määrata käesoleva otsuse lisa A ja B osas.
The Commission has examined those measures in collaboration with Italy, and it is satisfied that the borders of those zones established by the competent authority in that Member State are at a sufficient distance to the actual holding where the outbreak was confirmed.
Komisjon on koostöös Itaaliaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõttest, kus haiguspuhang kinnitust leidis.
In order to prevent any unnecessary disturbance to trade within the Union and to avoid unjustified barriers to trade being imposed by third countries, it is necessary to rapidly define those zones established in Italy at Union level and to provide that no consignments of live poultry, ready-to-lay poultry, day-old chicks and hatching eggs are dispatched from those zones to other Member States or to third countries.
Selleks et vältida liidusisese kaubanduse tarbetuid häireid ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja liidu tasandil kiiresti kindlaks määrata need Itaalia tsoonid ja tagada, et ühtki elusate kodulindude, munema hakkavate kodulindude, ühepäevaste tibude ja haudemunade saadetist ei saadetaks neist tsoonidest teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.
Accordingly, the protection and surveillance zones in Italy, where the animal health control measures as laid down in Directive 2005/94/EC are applied, should be defined in this Decision and the duration of that regionalisation fixed.
Seepärast tuleks käesolevas otsuses kindlaks määrata Itaalia kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse otsuses 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestus.
Italy shall ensure that the protection and surveillance zones established in accordance with Article 16(1) of Directive 2005/94/EC comprise at least the areas listed in Parts A and B of the Annex to this Decision.
Itaalia tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt piirkondi, mis on loetletud käesoleva otsuse lisa A ja B osas.
Council Directive 2005/94/EC of 20 December 2005 on Community measures for the control of avian influenza and repealing Directive 92/40/EEC (OJ L 10, 14.1.2006, p. 16).
Nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ, 20. detsember 2005, linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).
(if available)
(olemasolu korral)
Date until applicable in accordance with Article 29 of Directive 2005/94/EC
Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29
9 January 2015
9. jaanuar 2015
Date until applicable in accordance with Article 31 of Directive 2005/94/EC
Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31
18 January 2015
18. jaanuar 2015
on the measure SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) implemented by Denmark and Sweden for Scandinavian Airlines
meetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) kohta, mida Taani ja Rootsi rakendasid Scandinavian Airlinesi suhtes
(notified under document C(2014) 4532)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4532 all)
Having regard to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) [1],
võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus abimeetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) suhtes [1],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud pooli üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes arvesse nende märkusi
In late October 2012, the Commission and the EFTA Surveillance Authority (‘ESA’) were informally contacted by Denmark, Sweden and Norway (jointly ‘the States’) in relation to their intention to participate to a new Revolving Credit Facility (‘the new RCF’) in favour of Scandinavian Airlines (‘SAS’, ‘the SAS Group’ or ‘the company’).
2012. aasta oktoobri lõpus teatasid Taani, Rootsi ja Norra (edaspidi „asjaomased riigid”) mitteametlikult komisjonile ja EFTA järelevalveametile oma kavatsusest osaleda uues korduvkasutusega laenulimiidis (edaspidi „uus laenulimiit”) Scandinavian Airlinesi (edaspidi „SAS”, „SAS Group” või „ettevõtja”) kasuks.
On 12 November 2012, the States decided to participate to the new RCF without however formally notifying the measure to the Commission.
12. novembril 2012 otsustasid riigid uues laenulimiidis osaleda, ehkki nad ei olnud komisjoni meetmest ametlikult teavitanud.
On 14 November 2012, the Commission opened an ex officio case on the new RCF.
14. novembril 2012 algatas komisjon uue laenulimiidi ex officio uurimise.
Denmark and Sweden provided additional information by letter of 3 June 2013.
19. juuni 2013. aasta kirjas teatas komisjon Taanile ja Rootsile oma otsusest algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).
In addition, on 20 November 2012 the Commission received a complaint from Ryanair, followed by one from the European Low Fares Airline Association (‘ELFAA’) on 4 February 2013, on which Denmark and Sweden provided comments by letter dated 22 March 2013.
Taani ja Rootsi esitasid 19. augusti 2013. aasta kirjades menetluse algatamise otsuse kohta märkused.
By letter dated 19 June 2013, the Commission informed Denmark and Sweden that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (hereinafter ‘the opening decision’).
ja 5. detsembri 2013. aasta kirjades teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused, et neil ei ole SAS Groupi ja FAMi tähelepanekute kohta märkusi.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures.
Asjaomase menetluse puhul on komisjon ainsana pädev hindama, kas Taani ja Rootsi on järginud ELi toimimise lepingut.
On 5 November 2013, the Commission forwarded these observations to Denmark and Sweden, which were given the opportunity to react.
Peale selle teevad järelevalveamet ja komisjon EMP lepingu artikli 109 lõike 2 ja protokolli nr 27 alusel EMP territooriumil ühtse kohaldamise tagamiseks koostööd, vahetavad teavet ja peavad teineteisega nõu järelevalvepoliitika küsimustes ja üksikjuhtude asjus.
By letters of 4 and 5 December 2013, the Danish and Swedish authorities noted that they had no comments on the observations of the SAS Group and FAM.
Võttes arvesse esitatud asjaolusid ja mõlema institutsiooni paralleelset pädevust asjaomases küsimuses, on komisjon teinud enne käesoleva otsuse vastuvõtmist koostööd ja pidanud nõu järelevalveametiga.
The Commission requested additional information from Denmark and Sweden by letter of 25 February 2014, replied to on 25 March 2014 by both Member States.
SKANDINAAVIA LENNUTRANSPORDITURG
In addition, by letters dated 5 and 7 March 2014, the Danish and Swedish authorities informed the Commission that SAS had decided to cancel the new RCF and investigate alternative possibilities to strengthen its capital base.
Ajavahemikul 2001–2011 kasvas Skandinaavia lennutransporditurg (mis hõlmab Taanit, Rootsit, Soomet ja Norrat) nn pakutavate istekohtkilomeetrite (Available Seat Kilometers) [4] arvestuses teadaolevalt 126 %.
The cancellation was effective from 4 March 2014.
Skandinaavia lühilendude turu kasvu taga olid enamjaolt odavlennufirmad, eeskätt Norwegian Air Shuttle ja Ryanair.
By letters dated 4 and 7 July 2014, Sweden and Denmark respectively agreed to waive their rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of Regulation No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
Hinnangute kohaselt tekitasid odavlennufirmad asjaomasel ajavahemikul 90 % kasvust [5].
For this procedure, the Commission is solely competent to assess whether the provisions of the TFEU have been respected by Denmark and Sweden.
Vaatamata odavlennufirmade ulatuslikumale rollile on kõige suurem lennuettevõtja Skandinaavia turul endiselt SAS — 2011. aastal oli selle hinnanguline turuosa 35,6 %, mis on kümne aasta taguse üle 50 % küündinud turuosaga võrreldes oluliselt väiksem.
On the other hand, the ESA, pursuant to Article 109(1) of the Agreement on the European Economic Area (‘EEA Agreement’) in conjunction with Article 24 of the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, is competent to assess whether the provisions of the EEA Agreement have been complied with by Norway.
Norwegian Air Shuttle ja Ryanair hõlmasid asjaomasel aastal turust vastavalt 18,7 % ja 6,8 %.
Also, on the basis of Article 109(2) and Protocol 27 to the EEA Agreement, in order to ensure a uniform application throughout the EEA, the ESA and the Commission shall cooperate, exchange information and consult each other on surveillance policy issues and individual cases.
ABISAAJA
In the light of the above and given the parallel competence of both institutions in the present case, the Commission has cooperated and consulted with the ESA before adopting the present decision.
SAS on Taani, Rootsi ja Norra riiklik lennuettevõtja, mis on suuruselt Skandinaavias esimesel ja Euroopas kaheksandal kohal.
THE SCANDINAVIAN AIR TRANSPORT MARKET
Ettevõte kuulub ka Star Alliance'i asutajaliikmete hulka.
Between 2001 and 2011, the Scandinavian air transport market (encompassing Denmark, Sweden, Finland and Norway) reportedly grew by 126 % in ASK [4] terms.
Scandinavian Airlinesi, Widerøed [6] ja Blue1 hõlmava lennuettevõtjate kontserni peakontor asub Stockholmis, selle peamine Euroopa ja mandritevaheliste lendude keskus asub Kopenhaageni lennujaamas.
Almost all of the growth in the short-haul Scandinavian market came from low-cost carriers, in particular Norwegian Air Shuttle and Ryanair.
2013. aastal vedas SAS ligikaudu 28 miljonit reisijat, saades ligikaudu 42 miljardit Rootsi krooni tulu.
Indeed, it is estimated that low-cost carriers generated 90 % of the growth in that period [5].
SAS kuulub praegu 50 % ulatuses järgmistele riikidele:
Despite the increase in the importance of low-cost carriers, the largest player in the Scandinavian market is still SAS, with an estimated market share in 2011 of 35,6 %, far from the highs above 50 % enjoyed a decade ago.
Rootsi (21,4 %), Taani (14,3 %) ja Norra (14,3 %).
The market shares of Norwegian Air Shuttle and Ryanair reached 18,7 % and 6,8 % respectively in that year.
Suurim eraaktsionär on Knut ja Alice Wallenbergi fond (edaspidi „KAW”) (7,6 %), ülejäänud aktsionäride osalused on 1,5 % või alla selle.
THE BENEFICIARY
Tabel 1
SAS is the flag carrier of the States, the largest airline in Scandinavia and the eighth-largest airline in Europe.
Peamised aktsionärid SAS AB-s 31. märtsi 2012. aasta seisuga [7]Aktsionär
It is also a founding member of the Star Alliance.
Kokku (%)
The airline group, which includes Scandinavian Airlines, Widerøe [6] and Blue1, is headquartered in Stockholm with its main European and intercontinental hub at Copenhagen Airport.
Rootsi valitsus
In 2013, SAS carried around 28 million passengers, achieving revenues of around SEK 42 billion.
Taani valitsus
SAS is currently 50 % owned by the States:
Norra valitsus
21,4 % by Sweden, 14,3 % by Denmark, and 14,3 % by Norway.
Taani Keskpank
The main private shareholder is the Knut and Alice Wallenberg's foundation (‘KAW’) (7,6 %), while the remaining shareholders own stakes of 1,5 % or less.
Neid majandusraskusi süvendasid suurte kütusekulude ja ebakindla nõudlusega turutingimused.
Table 1
Eeskätt järeldub ettevõtte aastaaruannetest, et ajavahemikul 2008–2012 on SAS kandnud igal aastal suurt kahju ning ettevõttel on märkimisväärsed netofinantsvõlad.
Principal shareholders in SAS AB on 31 March 2012 [7]Shareholder
Tabel 2
Total (%)
SASi peamised finantsandmed ajavahemikul 2007–2012 (miljonites Rootsi kroonides) [9]
The Danish Government
Tulu
The Norwegian Government
Netofinantsvõlg
Denmark's National Bank
Maksueelne kasum
The financial position of SAS has been weak for several years, with recurring losses between 2008 and 2013.
Netotulu
In November 2012, Standard and Poor's (‘S&P’) downgraded its credit rating for the company from B– to CCC+ [8].
Rahavoog asjaomasel aastal
These difficulties were heightened by the market environment of high fuel costs and uncertain demand.
Kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) — %
In particular, it results from the annual reports of the company that, between 2008 and 2012, SAS has incurred substantial losses every year and has registered significant amounts of financial net debt.
Raamatupidamisliku omakapitali investeeringute tulusus pärast maksustamist — %
Table 2
Intressimaksete kattevara suhtarv — %
SAS' key financial data 2007-12 (SEK million) [9]
SASi finantsraskused jõudsid haripunkti 2012. aastal, kui ettevõte tutvustas äriplaani 4 Excellence Next Generation (edaspidi „plaan 4XNG”), mida lennuettevõtte juhtkond pidas SASi viimaseks võimaluseks [11].
(Jan-Oct)
Lisaks andis meedia 2012. aasta novembris teada SASi võimalikust pankrotist [12].
Revenue
MEETME KIRJELDUS:
Financial net debt
UUS KORDUVKASUTUSEGA LAENULIMIIT 2012.
EBT
AASTAL
Return on book equity after tax — %
Limiit hõlmas ka mitmesuguseid finantstingimusi, nagu […].
Interest coverage ratio — %
2011. aasta detsembris otsustas SASi juhtkond ettevõtte majandustulemuste halvenemise tõttu eelmise laenulimiidi täielikult ammendada.
As a result of its deteriorating financial position, SAS followed a substantial cost reduction program (‘Core SAS’) in 2009/10.
Pärast SASi tütarettevõtja (Spanair) pankrotiavaldust 2012. aasta jaanuaris alustas SAS pankadega läbirääkimisi ja jõudis 15. märtsil 2012 tingimuste muutmise kokkuleppeni.
In implementing that program, SAS had to raise equity from its shareholders by way of two rights issues:
Tingimuste muutmine suurendas eelmise laenulimiidi kasutamise kulu, karmistas krediidi väljavõtmise tingimusi ja kohustas SASi tagama kasutatud summa täieliku ja kohese tagasimaksmise.
SEK 6 billion in April 2009;
Lisaks pidi SAS esitama kreeditoridele rekapitaliseerimiskava, mille pidi kinnitama nõukogu ja suuremad aktsionärid, st asjaomased riigid ja KAW.
and (ii) SEK 5 billion in May 2010 [10].
Selles esitati mitu finantseesmärki, mille SAS pidi majandusaastal 2014/2015 saavutama.
The financial difficulties of SAS reached a peak in 2012, when the company presented the 4 Excellence Next Generation business plan (‘4XNG plan’), perceived by the management of the airline as the ‘final call’ for SAS [11].
Need hõlmasid 8 % ületavat intressi- ja maksueelset kasumit, 20 % ületavat finantsvalmiduse määra ja 35 % ületavat omakapitali määra (omakapital/varad).
In addition, in November 2012 the press reported the possibility of SAS going into bankruptcy [12].
Plaan 4XNG pidi võimaldama SASil suurendada oma maksueelset kasumit ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni võrra aastas, selle rakendamine oleks aga nõudnud ligikaudu 1,5 miljardi Rootsi krooni ulatuses ümberkorraldamis- ja ühekordseid kulusid.
DESCRIPTION OF THE MEASURE:
Plaani 4XNG lisaeesmärk oli valmistada ettevõte ette alates 2013. aasta novembrist kehtima hakkavateks uuteks pensioniarvestuseeskirjadeks, mis pidi eeldatavalt SAS Groupi omakapitalile negatiivset mõju avaldama.
THE NEW RCF IN 2012
Lisaks sisaldas plaan kohustust viia lõpule varade võõrandamis- ja rahastamiskava, mis hõlmas kokku ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni ulatuses võimalikku netorahatulu.
As for other airlines globally, SAS has relied on external credit facilities to maintain a minimum level of liquidity.
Varade võõrandamine hõlmas järgmist:
From 20 December 2006, SAS relied on a RCF that was due to expire in June 2013 (‘the old RCF’).
tütarettevõtja, Norras tegutseva piirkondliku lennuettevõtte Widerøe müük, [15] ii) […] tehtud vähemusosalusega investeeringu müük, iii) lennujaamaga seotud kinnisvara omandiõiguste müük, iv) maapealse teeninduse allhange, [16] v) lennukimootorite müük, [17] vi) […] seotud müügi- ja tagasirenditehing või muu finantstehing, vii) juhtimissüsteemide ja kõnekeskuste allhange, [18] ja viii) kolme Q400 õhusõiduki müük või tagatud rahastamine.
It also included a number of financial covenants or conditions, such as […].
SAS oli siiski mures, et plaani 4XNG rakendamise märkimisväärsete algkulude tõttu nõrgenev likviidsuspositsioon võib mõjutada investorite arvamust.
In December 2011, as a result of the deterioration in the company's business performance, SAS management decided to draw the old RCF in full.
Seepärast palus ettevõte eelmise laenulimiidi pikendamist koos uue, asjaomaste riikide ja KAWi toetatud laenulimiidi kehtestamisega.
Following an application for bankruptcy by a subsidiary of SAS (namely Spanair) in January 2012, SAS entered into negotiations with the banks and reached an agreement for a covenant reset on 15 March 2012.
SAS väitis siiski, et ei eelmist (pikendatud) laenulimiiti ega ka uut laenulimiiti ei hakata kasutama.
This covenant reset increased the cost of drawing the old RCF, tightened the drawdown conditions and required SAS to provide full and immediate repayment of the drawn amount.
Riigid lükkasid selle idee siiski tagasi.
In addition, SAS had to provide the lenders with a Recapitalisation Plan that had to be endorsed by the Board and the main shareholders, i.e. the States and KAW.
Pärast mõningaid nõupidamisi kiitsid pangad heaks uue laenulimiidi, mille pidid asutama asjaomased riigid ja KAW ning mis pidi olema struktureeritud rangelt võrdsetel alustel ilma allutatuseta ega ebaproportsionaalsete õigusteta tagatisele.
The Recapitalisation Plan was underpinned by the so-called 4XNG plan that was already under development in early 2012.
Tuleb märkida, et uue laenulimiidi maht pidi esialgu olema [3–6] miljardit Rootsi krooni, samas kui olemasoleva tagatise maht oli vaid [1–4] miljardit krooni.
The 4XNG plan also addressed concerns expressed by […] about the existing business plan of SAS called 4 Excellence (‘4X plan’), in May 2012.
22. oktoobril 2012 vähendati uue laenulimiidi mahtu lõpuks 3,5 miljardile Rootsi kroonile (ligikaudu 400 miljonit eurot).
According to SAS, the 4XNG plan would enable it to position itself as a financially self-sufficient airline.
Asjaomaste riikide ja KAWi kõrval eraldasid uue laenulimiidi jaoks vahendeid samad pangad, mis tegid seda eelmise laenulimiidi raames (v.a üks) [20].
It set out a number of financial targets that SAS had to meet in the financial year 2014/15.
Uue laenulimiidi vahenditest 50 % eraldasid asjaomased riigid proportsionaalselt oma osalusega SASis ja ülejäänud 50 % eraldasid pangad ja KAW.
These included an EBIT margin of above 8 %, a financial preparedness ratio of above 20 % and an equity ratio (equity/assets) in excess of 35 %.
Asjaomased riigid ja KAW osalesid uues laenulimiidis samadel alustel (tasud, intressimäärad, tingimused) nagu pangad.
The 4XNG plan was supposed to allow SAS to improve its EBT by approximately SEK 3 billion on an annual basis, while its implementation would require restructuring costs and one-off costs of approximately SEK 1,5 billion.
Uut laenulimiiti iseloomustasid järgmised põhijooned.
In addition, the plan included a commitment to complete an asset disposal and financing plan, which totalled approximately SEK 3 billion in potential net cash proceeds.
Mõlema instrumendi hinnakujundamise tingimused hõlmasid ettemaksu, kohustistasu, kasutustasu, tagatist ja lõpetamistasu.
The asset disposal included [14]:
Laenulimiidi kasutamiseks pidi SAS täitma teatavaid tingimusi ning need tingimused olid instrumendi B puhul rangemad kui instrumendi A puhul [21].
the sale of Widerøe, a subsidiary regional airline in Norway [15], (ii) the sale of a minority interest investment in the […], (iii) the sale of airport-related real estate interests, (iv) the outsourcing of ground handling [16], (v) the sale of aircraft engines [17], (vi) the sale-and-lease-back or other financing transaction in respect of the […], (vii) the outsourcing of management systems and call centres [18], and (viii) the sale or secured financing of three Q400 aircraft.
Pärast 1. jaanuari 2014 oleks SASil olnud võimalik võtta sealt krediiti alles siis, kui Widerøe varade või aktsiate müük on lõpule viidud.
The States insist that the 4XNG plan was self-financing, which means that SAS would generate enough cash from operations and non-core disposals to fund the upfront cost of implementing the 4XNG plan.
Uue laenulimiidi kehtivuse lõpptähtaeg oli 31. märts 2015.
However, SAS was concerned about investor perception of a weak liquidity position as a result of the significant upfront costs of implementing the 4XNG plan.
Riigid esitasid CITI poolt koostatud aruande kuupäevaga 7. november 2012 („CITI aruanne”), mille eesmärk oli hinnata, kas riikidega sarnases olukorras olev erainvestor oleks samasugustel tingimustel uues laenulimiidis osalenud.
SAS thus requested an extension of the old RCF together with the introduction of the new RCF supported by the States and KAW.
Aruandes ei hinnatud siiski, kui tõenäoline on, et SAS järgib edukalt plaani 4XNG aluspõhimõtteid, samuti ei hinnatud mõju, mida avaldab aluspõhimõtetest kõrvalekaldumine, näiteks suutmatus mittepõhivara realiseerida.
However, SAS argued that neither the old RCF (as extended) nor the new RCF would be drawn.
19. detsembril 2012 teatas SAS, et kõik vajalikud tingimused uue laenulimiidi kehtima hakkamiseks (vt punkt 28) on täidetud, sealhulgas on olemas asjaomaste riikide parlamentide heakskiit.
Discussions on the new RCF commenced on 4 June 2012 [19].
Alates sellest kuupäevast kuni 3. märtsini 2014 oli uus laenulimiit kehtiv ning asendas eelmise laenulimiidi [22].
Initially, in line with the Recapitalisation Plan (see paragraph 20 above), the banks that were lenders of the old RCF required that the States provide another round of equity, e.g. a rights issue, since they were unwilling to support a new RCF on their own.
3. juuni 2013. aasta kirjas selgitasid Taani ja Rootsi, et Widerøe aktsiate 80 % ulatuses müümise (punkt 22) tagajärjel leppisid asjaomased riigid ja krediidipangad SASiga kokku uue laenulimiidi tingimuste muutmises, kuigi muutmisleping ei olnud veel ametlikult allkirjastatud.
However, the States rejected this idea.
Instrumendi A mahtu vähendatakse 1,173 miljardilt Rootsi kroonilt 0,8 miljardile kroonile ja selle kehtivuse lõpptähtaega pikendatakse viie kuu võrra 1. juunini 2014.
After some negotiations, the banks accepted a new RCF that would be set up jointly with the States and KAW and would be structured strictly on equal terms without subordination or disproportionate rights to security.
SAS annab [0,5–0,8] miljardit Rootsi krooni rahalistes vahendites instrumendi A tagatise jaoks.
The new RCF was provided by the same banks that provided the old RCF (except one [20]) together with the States and KAW.
Uue laenulimiidi tühistamise ajaks 4. märtsil 2014 oli SAS teinud potentsiaalse ostjaga eellepingu [23].Instrumendi B mahtu vähendatakse 1,5 miljardilt Rootsi kroonilt 1,2 miljardile kroonile.
In this regard, 50 % of the new RCF was provided by the States in proportion to their shareholding in SAS, and the remaining 50 % was provided by the banks and KAW.
MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS