natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contrary to what is stated in recital 80 of the opening decision, during the formal investigation procedure the Commission observed that BAS was not obliged under the Agreement to provide a convertible loan on pari passu terms alongside the second State loan.
Läti ametiasutused kordavad, et 1., 2. ja 3. meedet ei tohiks hinnata eraldi, vaid üksnes koos ulatuslikuma tehinguga, mille lahutamatu osa nad moodustavad.
On 10 July 2012 airBaltic signed a letter of intent with Bombardier to acquire 10 CS300 aircraft and take purchase rights on a further 10 CS300 jetliners.
Pealegi on Läti väitel ebaoluline, et BAS ei täitnud oma kohustust ettenähtud tähtajaks (30. jaanuar 2012) ning et riigil ei olnud muud valikut kui arvestada esimene riigilaen ja teise riigilaenu esimene osa ümber kapitaliks – mida ta tegi 29. detsembril 2011.
Based on the list price of the CS300 airliner, a firm-order contract will be valued at approximately USD 764 million (EUR 621,74 million), and could increase to USD 1,57 billion (EUR 1,28 billion) should the purchase rights be converted to firm orders.
Läti selgitab, et riik astus kõik võimalikud sammud, et sundida BASi oma kohustust täitma.
See http://www.airbaltic.com/public/49780.html.
AirBalticu elujõulisuse taastamise vallas eeldatakse ümberkorralduskavas, et nende algatuste abil jõuab ettevõtja 2014. aastal kasumisse ja jääbki pärast seda kasumlikuks, saades maksueelset kasumit 2014. aastal [1–3] miljonit latti ([1,4–4,2] miljonit eurot) ja 2016. aastal [9–12] miljonit latti ([12,8–17] miljonit eurot).
Exchange rate of EUR 1 = USD 1,2288 — average exchange rate for July 2012 published by the European Central Bank, available at http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.
Samuti sisaldab ümberkorralduskava realistlikule, pessimistlikule ja optimistlikule stsenaariumile tuginevaid läbivaadatud finantsprognoose, mille puhul korraldatakse riskide ja nende võimaliku mõju hindamiseks tundlikkuse analüüs.
The first State loan of LVL 16 million and the second State loan of LVL 67 million (including the second tranche of LVL 25,4 million, which following the reShape plan was provided to the company in the second half of 2012).
AirBalticu kavandatud omapanus ümberkorraldamise kogukuludesse on vastavalt ümberkorralduskavale [100–110] miljonit latti ([141–155] miljonit eurot), st [60–70] % kogukuludest.
OJ C 244, 1.10.2004, p. 2.
Ümberkorralduskava kohaselt moodustuks airBalticu omapanus mitmest erasektori ettevõtjate kapitalisüstist (sh likviidsuse tagamise tehingud ja ettemaksed), erasektorist pärit laenudest, liisingulepingust uue lennuki soetamiseks ja võla osalisest kustutamisest kahes pangas.
The EUR […] million figure is claimed by Latvia but does not result from the Agreement.
2010. aastal sai airBaltic aga taas kahjumit summas 34,2 miljonit latti (48,42 miljonit eurot), mis kasvas 2011. aastal 84,7 miljoni latini (119,2 miljonit eurot).
Communication from the Commission on the revision of the method for setting the reference and discount rates (OJ C 14, 19.1.2008, p. 6).
Komisjon tuletab meelde Läti majandusministri 2011. aasta juunikuist kinnitust, et airBaltic on pankroti äärel, [28] ning ajakirjanduse teateid selle kohta, et ettevõtja taotles 21. septembril 2011 õiguslikku kaitset oma võlausaldajate eest [29].
ASK stands for available seat kilometre (seats flown multiplied by the number of kilometres flown).
Selle punkti kohaselt võib äriühingut lugeda raskustes olevaks, „kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus”.
ASK is the most important capacity indicator of an airline as employed by the air transport industry and by the Commission itself in previous restructuring cases in the air transport sector.
Eespool esitatud tabelist on selgelt näha, et airBaltic on kandnud alates 2008. aastast (v.a 2009. aastal) kahjumit.
Ryanair referred to Case C-405/11 P, Buczek Automotive, not yet published, at paras 55-57.
Lõpetuseks kordab komisjon menetluse algatamise otsuses tehtud järeldust, mille kohaselt oli airBalticu kahjum sedavõrd suur, et 2010. aastal ulatus ettevõtja negatiivne omakapital ligikaudu 23,3 miljoni latini (32,99 miljonit eurot), suurenedes 2011. aastal kantud lisakahju tõttu ligikaudu 105,6 miljoni latini (149,51 miljonit eurot).
See http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation?Template=searchfactsheets&kSel=1 and http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.
Kõiki eespool nimetatud tegureid arvesse võttes ilmneb, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 11 sätestatud kriteeriumid on täidetud.
See http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921.
Sellega seoses täheldab komisjon, et lepingu punktis 7.1 on öeldud, et prognoositav omakapitali suurendamine (esimese ja teise riigilaenu, BASi laenu kapitaliseerimise ja BASi rahaliste lisavahendite tulemusel) ei ületa 100 miljonit latti (141,58 miljonit eurot).
Source: airBaltic's annual report for 2011.
Märkida tuleks siiski ka järgmist.
See for instance the press release of the Cabinet of Minister of Latvia of 7 September 2011 (http://www.mk.gov.lv/en/aktuali/zinas/2011/09/070911-cm-01/), where the Prime Minister at the time is reported as having stated that ‘it is essential to maintain airBaltic as the national air operator which creates substantial advantages for Latvia in the area of logistics, tourist attraction and as a significant employer, however, emphasizes the need to choose the solutions which are most favorable to the public interest’.
Erainvestorite nõuete loovutamine riigile oli tingitud ainuüksi sellest, et BAS ei täitnud oma lepingujärgseid kohustusi, mida aga ei olnud võimalik ette teada ja mida ei olnud 3. oktoobril 2011 mingit põhjust kahtlustada.
Case T-565/08 Corsica Ferries v Commission, judgment of 11 September 2012, not yet reported, at para 122.
Seepärast ei saa käsitada 6. meedet lepingu allkirjastamise hetkel võetud meetmena ega pidada seda esimese riigilaenu ja BASi laenu andmisega samaväärsetel tingimustel võetud meetmeks.
See footnote 24.
Läti esitas ametliku uurimismenetluse käigus tõendeid tagatise (kaubamärkide ja nõuete) väärtuse kohta, mida sõltumatu audiitor […] oli hinnanud 2011. aasta suvel alustatud ettevõtja auditi osana.
The base rate for Latvia on 3 October 2011 was 2,2 %.
Kuna kõnealused nõuded olid (30. septembri 2011. aasta seisuga) osa asjakohasest finantsteabest, hindas neid ka […].
To this figure a margin of 400 basis points should be added, considering the difficulties of airBaltic at the time and the significant level of collateralisation of the loan, resulting in a rate of 6,2 %.
Nagu on selgitatud põhjenduses 39, esitas airBaltic Latvijas Krājbankale kolm maksekorraldust enne finants- ja kapitaliturgude komisjoni 17. novembri 2011. aasta otsust piirata 100000 eurot ületavaid pangatehinguid ja 21. novembri 2011. aasta otsust peatada kõik Latvijas Krājbanka toimingud.
The Commission nonetheless observes that the first State loan was capitalised on 29 December 2011 as part of measure 3.
Läti leiab, et need tehingud ei hõlmanud riigi ressursse, sest tegemist oli airBalticu kolme korraldusega teha maksed ettevõtjale IATA Clearing House, Riia rahvusvahelisele lennujaamale ja airBalticu pangakontole teises pangas (vt põhjendus 39).
The assessment of measure 3 is presented in section 7.2.4 below.
Läti sõnul olid need pelgalt tavalised pangatehingud, mis olid seotud airBalticu erasektori vahenditega.
The guarantee letter, dated 3 October 2011, states that the guarantee is void if the State ‘has used its rights according to […] Clause 7.4 [of the Agreement] and the State has become no less than 99,78 % shareholder of voting shares of [airBaltic]’.
Läti väidab ka seda, et finants- ja kapitaliturgude komisjoni otsused ei olnud seostatavad riigiga.
Indeed, Latvia became 99,8 % shareholder of airBaltic on 30 November 2011.
Täpsemalt öeldes esitas Läti 2013. aasta detsembris ajakohastatud ümberkorralduskava, mida täiendati 2014. aasta 28. jaanuaril, 28. veebruaril ja 24. märtsil esitatud teabega.
Case C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), [2003] ECR I-7747, para 81.
Läti märgib, et airBalticu ümberkorraldamine algas 18. aprillil 2011, mil ettevõtja juhtkonnale esitati esimene ümberkorralduskava.
(OJ L 184, 14.7.2011, p. 9).
Nagu on märgitud põhjenduses 164, esitasid Läti ametiasutused komisjonile 2013. aasta detsembris ümberkorralduskava, millega ajakohastati kava „reShape”.
See Commission decision in case SA.30908 — CSA — Czech Airlines — Restructuring plan, at para.
Ümberkorralduskava hõlmab 2011. aasta aprillis alanud viie aasta pikkust ümberkorraldusperioodi ja selles eeldatakse, et airBaltic saavutab taas pikaajalise elujõulisuse hiljemalt 2016. aasta aprilliks, ehkki põhistsenaariumi kohaselt peaks airBaltic jõudma tagasi kasumisse 2014. aastal.
107 and Commission decision in case SA.33015 — Air Malta plc. at para.
Ümberkorraldamine kestab seega kõige enam viis aastat, mis on kooskõlas varasema otsustuspraktikaga reisijate lennutranspordi sektoris [38].
93.
2014. aasta lõpuks käitab airBaltic 25 lennukit ja ta jätkab selles mahus kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 2016. aastal.
See as well Commission Decision 2010/137/EC of 28 August 2009 on State aid C 6/09 (ex N 663/08) — Austrian Airlines — Restructuring Plan (OJ L 59, 9.3.2010, p. 1) at para.
Kokkuvõttes kahaneb lennukipark ümberkorraldusperioodi jooksul 27 %.
296 and Commission Decision 2012/542/EU of 21 March 2012 on the measure SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N) which the United Kingdom plans to implement for Royal Mail Group (OJ L 279, 12.10.2012, p. 40), at para.
Ettevõtja jõuab eelduste kohaselt kasumisse 2014. aastal ja jääbki pärast seda kasumlikuks, saades intressi- ja maksueelset kasumit 2014. aastal [1–3] miljonit latti ([1,4–4,2] miljonit eurot) ja 2016. aastal [9–12] miljonit latti ([12,8–17] miljonit eurot).
217.
Omakapitali tasuvus jõuab 2014. aastaks eeldatavasti [3–6] %ni ja 2016. aastaks [18–21] %ni.
Respectively revenue per available seat kilometre (RASK) and cost of available seat kilometre (CASK).
Realistlikus stsenaariumis eeldatakse näiteks, et turg kasvab [6–8] %, airBalticu kasv piirdub 2014. aastal [1–3] %ga ning 2015. ja 2016. aastal [2–4] %ga, inflatsioonimäär on [1–3] % aastas ja kütusekulud suurenevad 2014. aasta [950–1000] USA dollarilt tonni eest 2016. aastal [1000–1050] USA dollarile tonni eest.
See recital 194 below.
Täituvus jääb 2014. aastal vahemikku [69–71] % ja 2016. aastal vahemikku [71–75] %.
Namely the routes between […].
Selle stsenaariumi kohaselt võimaldab algatuste elluviimine airBalticul jõuda 2014. aastal kasumisse (saavutada [1–3] miljoni lati ([1,4–4,2] miljoni euro) suurune maksueelne kasum) ning pärast seda jääbki ettevõtja kasumlikuks, saades maksueelset kasumit 2015. aastal [6–9] miljonit latti ([8,5–12,8] miljonit eurot) ja 2016. aastal [9–12] miljonit latti ([12,8–17] miljonit eurot).
The Commission understands that the closures of these routes are pure compensatory measures since nothing suggests that they were closed as a necessary consequence of the reduction of the fleet.
Komisjon on hinnanud ümberkorralduskava ja on seisukohal, et see peaks võimaldama airBalticul saavutada taas pikaajalise elujõulisuse hiljemalt 2016. aasta aprilliks.
See Commission decision in case SA.30908 — CSA — Czech Airlines — Restructuring plan, at para.130 and 131.
Ümberkorralduskavas hinnatakse üksikasjalikult airBalticu raskustesse viinud asjaolusid, millega toimetulekuks võetakse kulude ja tulude ning võrgustiku ümberkujundamise ja lennukipargi uuendamisega seotud algatuste kujul asjakohaseid ümberkorraldusmeetmeid.
Fully coordinated airports are defined in Article 2(g) of Council Regulation (EEC) No 95/93 of 18 January 1993 on common rules for the allocation of slots at Community airports (OJ L 14, 22.1.1993, p. 1).
See summa hõlmab […] miljoni lati ([…] miljoni euro) suurust likviidsuse tagamise tehingut, mille sooritab 2011. aasta märtsis ja mais […] airBalticult varuosade ostmiseks; […] miljoni lati ([…] miljoni euro) ja […] miljoni lati ([…] miljoni euro) suuruseid ettemakseid airBalticu omakapitali, mille teevad vastavalt […] ja […]; ning [6–8] miljonit latti [[8,5–12,3] miljonit eurot) ettevõtjalt Transatlantic Holdings aktsiate ostulepingu alusel.
According to Article 3(4) of Regulation (EEC) No 95/93, these airports experience, at least during certain periods, capacity constraints.
Erasektori laenud kogusummas [20–30] miljonit latti ([28,4–42,6] miljonit eurot), mille andis BAS pärast lepingu sõlmimist, nimelt BASi laen (14 miljonit latti (19,82 miljonit eurot)) ja [5–15] miljoni lati ([7,1–21,3] miljoni euro) suurune laen, mille BAS andis kaubamärkide tagasiostmiseks.
See Commission decision of 13 September 2006 in State aid case N 447/2006 — Latvia — Regional aid map 2007-2013.
Seoses punktis i nimetatud erasektori rahasüstidega on Läti näidanud, et BAS tegi 2011. aasta juunis ja juulis [7–9] miljoni lati ([10–13] miljoni euro) suurused ettemaksed ettevõtja omakapitali.
The total costs for transitioning the aircraft from an operator in default to meeting the delivery requirements for a new customer can easily run to up to […] % of the aircraft's book value.
Komisjon on seisukohal, et need maksed kujutavad endast omapanust päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 43 tähenduses, sest BAS oli eraõiguslik turuosaline ja komisjonil ei ole mingit põhjust arvata, et BAS ei tegutsenud kooskõlas turuloogikaga.
See Czech Airlines decision, para.119 and 145.
Vt http://bnn-news.com/airbaltic-shareholders-structure-11608 Ajakirjanduses on teada antud mõningatest seostest Tauruse ja Vene ettevõtja Vladimir Antonovi vahel.
A meeting with the Latvian authorities and their advisers took place on 27 October 2011, after which the Latvian authorities submitted supplementary information by letter of 7 November 2011.
Vt http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=54423 Ajakirjanduses on väidetud ka seda, et BAS võlgnes Latvijas Krājbankale 14 miljonit latti (vt näiteks http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=53861)
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
Vt http://www.airbaltic.com/public/49780.html 1 euro = 1,2288 USA dollarit (Euroopa Keskpanga avaldatud 2012. aasta juuli keskmine vahetuskurss, mille leiab aadressilt http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233).
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
AirBalticu auditeeritud aastaaruannetest nähtub, et ettevõtjal oli ajavahemikus 2009–2012 negatiivne omakapital, mis suurenes iga aastaga veelgi: 2009. aastal oli airBalticu negatiivse omakapitali suurus 19,2 miljonit latti (27,18 miljonit eurot), mis kasvas 2010. aastal 23,3 miljonile latile (32,99 miljonit eurot), 2011. aastal 105,6 miljonile latile (149,51 miljonit eurot) ja 2012. aastal 125,1 miljonile latile (177,12 miljonit eurot).
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
asepresident
Latvia submitted comments on the opening decision by letter dated 23 January 2013.
1 euro = 0,7063 latti (Euroopa Keskpanga avaldatud 2011. aasta keskmine vahetuskurss, mille leiab aadressilt http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233).
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
Lennuoperatsioone täielikult koordineerivad lennujaamad on määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93, 18. jaanuar 1993, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) artikli 2 punktis g.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 3 lõike 4 kohaselt on nendes lennujaamades vähemalt teatavatel perioodidel läbilaskevõime probleemid.
Commission Decision (EU) 2015/1092
Komisjoni otsus (EL) 2015/1092,
on the State aid SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) implemented by Greece for National Bank of Greece Group related to:
mis käsitleb riigiabi SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), mida Kreeka andis National Bank of Greece Group'ile seoses
Recapitalisation and restructuring of National Bank of Greece S.A.,
National Bank of Greece S.A. rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega;
Resolution of First Business Bank S.A. through a transfer order to National Bank of Greece S.A.,
First Business Bank S.A. kriisilahendusega National Bank of Greece S.A.-le antud üleandmise korralduse teel;
Resolution of Probank S.A. through a transfer order to National Bank of Greece S.A.,
Probank S.A. kriisilahendusega National Bank of Greece S.A.-le antud üleandmise korralduse teel;
Resolution of Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia, and Cooperative Bank of Lamia
Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia ja Cooperative Bank of Lamia kriisilahendusega
(notified under document C(2014) 5201)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5201 all)
PROCEDURE RELATED TO THE NATIONAL BANK OF GREECE GROUP [1] (‘THE BANK’).
NATIONAL BANK OF GREECE GROUP'IGA [1] (EDASPIDI „PANK”) SEOTUD MENETLUSED
By decision of 19 November 2008 the Commission approved a scheme entitled ‘Support Measures for the Credit Institutions in Greece’ (the ‘Greek Banks Support Scheme’) designed to ensure the stability of the Greek financial system.
19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus.
The Greek Banks Support Scheme allows for aid to be granted under its three constituent measures, a recapitalisation measure, a guarantee measure and a government bond loan measure [2].
Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, garantiid ja riigivõlakirjad [2].
Recital 14 of the Decision of 19 November 2008 recorded that a restructuring plan would be notified to the Commission in respect of the beneficiaries of the recapitalisation measure.
19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.
In May 2009, the Bank was recapitalised under the recapitalisation measure of the Greek Banks Support Scheme.
2009. aasta mais pank rekapitaliseeriti Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames.
On 2 August 2010, the Greek authorities submitted a restructuring plan in respect of the Bank to the Commission.
2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga ümberkorralduskava.
The Commission registered that plan, its subsequent updates as well as additional information submitted by the Greek authorities as Case SA.30342 (PN 26/10) and then Case SA.32788 (11/PN).
Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud lisateabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32788 (2011/PN).
In December 2011, the Bank was again recapitalised by Greece under the recapitalisation measure.
2011. aasta detsembris rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames panga uuesti.
On 22 December 2011, the Commission approved the second recapitalisation of the Bank [3].
22. detsembril 2011 kiitis komisjon heaks panga teise rekapitaliseerimise [3].
The Bank has repeatedly benefited from State guarantees on debt instruments and government bond loans under the Greek Banks Support Scheme [4].
Pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigigarantiisid ning riigivõlakirju [4].
On 18 March 2012, the Bank of Greece proceeded with the withdrawal of the licenses of three Cooperative Banks (‘the three Cooperative Banks’), namely the Cooperative Bank of Lesvos-Limnos (‘Lesvos-Limnos Bank’), the Cooperative Bank of Achaia (‘Achaia Bank’) and the Cooperative Bank of Lamia (‘Lamia Bank’) and put them into liquidation.
18. märtsil 2012 tühistas Kreeka keskpank tegevusloa kolmel ühistupangal (edaspidi „ühistupangad”): Cooperative Bank of Lesvos-Limnos („Lesvos-Limnos Bank”), Cooperative Bank of Achaia („Achaia Bank”) ja Cooperative Bank of Lamia („Lamia Bank”), ning määras need likvideerimisele.
The Commission registered the information informally received from Greece on the resolution of the Cooperative Banks as Case SA.34534 (12/NN).
Komisjon registreeris Kreekalt mitteametlikult saadud teabe ühistupankade kriisilahenduse kohta juhtumina SA.34534 (2012/NN).
On 23 March 2012, the Bank of Greece proceeded with the transfer of selected liabilities of the three Cooperative Banks to the Bank and determined the amount of the funding gaps [5] which would be covered by the Hellenic Financial Stability Fund ( ‘HFSF’) pursuant to the law 4051/2012 [6].
23. märtsil 2012 alustas Kreeka keskpank kolme ühistupanga kohustuste üleandmist keskpangale ja määras kindlaks rahastamispuudujääkide suuruse, [5] mille peaks katma Kreeka finantsstabiilsuse fond (edaspidi „HFSF”) vastavalt seadusele 4051/2012 [6].
The funding gaps were equal to the value of the transferred liabilities since there was no transfer of assets of the three Cooperative Banks.
Rahastamispuudujääk oli võrdne üleantud kohustuste väärtusega, kuna kolme ühistupanga varasid üle ei antud.
On 20 April 2012, the HFSF provided the Bank with a letter committing to participate in a planned share capital increase of the Bank.
20. aprillil 2012 edastas HFSF pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises.
On 28 May 2012, the HFSF granted a bridge recapitalisation of EUR 7430 million to the Bank (‘the first bridge recapitalisation’).
28. mail 2012 võimaldas HFSF pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 7430 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).
In May 2012, the Greek authorities notified to the Commission the commitment letter that had been provided by the HFSF to the Bank.
2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille HFSF oli pangale andnud.
The Commission registered it as a non-notified aid (Case SA.34824 (12/NN)) as the measure had already been implemented.
Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34824 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.
On 27 July 2012, the Commission opened a formal investigation procedure on the first bridge recapitalisation (‘the NBG Opening Decision’) [7].
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „NBG uurimise algatamise otsus”) [7].
In December 2012, the HFSF granted a second bridge recapitalisation of EUR 2326 million to the Bank (‘the second bridge recapitalisation’) [8].
2012. aasta detsembris võimaldas HFSF pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 2326 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”) [8].
The Commission registered those measures as case SA.36007 (13/NN).
2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kogusumma oli 9756 miljonit eurot, millest 8677 miljonit eurot andis HFSF („HFSFi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises”).
In June 2013, the Bank announced the successful completion of its EUR 1079 million rights issue [9] while the HFSF partially converted the first and second bridge recapitalisations into equity (‘the Spring 2013 recapitalisation’, which includes both the EUR 1079 million rights issue and the conversion of the first and second bridge recapitalisations).
19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kohta.