natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission Communication of 10 May 2007 on a European agenda for culture in a globalizing world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007 [3] and by the European Parliament in its resolution of 10 April 2008 [4], sets the objectives for future activities of the Union in the field of culture.
Euroopa Komisjoni 10. mai 2007. aasta teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks oma 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis [3] ning Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, [4] on seatud liidu edasise tegevuse eesmärgid kultuurivaldkonnas.
Those activities should promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity within the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union's international relations.
Liidu tegevus peaks edendama kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, kultuuri kui loovuse allikat majanduskasvu ja töökohtade loomise kontekstis ning kultuuri kui liidu rahvusvaheliste suhete olulist mõjurit.
The Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, aims at protecting and promoting cultural diversity, fostering interculturality and raising awareness of the value of cultural diversity at local, national and international levels.
UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga, mis jõustus 18. märtsil 2007 ja millega liit on ühinenud, soovitakse kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust, soodustada kultuuridevahelist suhtlust ning parandada kohalikul, riigi ja rahvusvahelisel tasandil kultuurilise mitmekesisuse väärtuse teadvustamist.
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] established an action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1622/2006/EÜ [5] kehtestati kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud meede aastateks 2007–2019.
The evaluations of the European Capitals of Culture, as well as the public consultation on the future of that action after 2019, have revealed that it has progressively become one of the most ambitious cultural initiatives in Europe as well as one of the most appreciated by European citizens.
Euroopa kultuuripealinnade hindamistest ja avalikust arutelust meetme tuleviku üle pärast 2019. aastat on selgunud, et see on järk-järgult saanud üheks kõige suurejoonelisemaks ning samas ka Euroopa kodanike poolt üheks enim hinnatud kultuurialgatuseks.
A new action should, therefore, be established to cover the years 2020-33.
Sellest tulenevalt tuleks kehtestada uus meede aastateks 2020–2033.
In addition to the original objectives of the European Capitals of Culture, which were to highlight the richness and diversity of European cultures and the features those cultures share as well as to promote greater mutual understanding between European citizens, cities holding the title of European Capital of Culture (‘the title’) have also progressively added a new dimension by using the leverage effect of the title to stimulate their more general development in accordance with their respective strategies and priorities.
Lisaks meetme „Euroopa kultuuripealinnad” esialgsetele eesmärkidele, milleks oli Euroopa kultuuride rikkuse, mitmekesisuse ja ühiste joonte rõhutamine ning Euroopa kodanike suurema vastastikuse mõistmise edendamine, on Euroopa kultuuripealinna tiitlit (edaspidi „tiitel”) kandnud linnad sellele samm-sammult lisanud uue mõõtme, kasutades tiitliaasta mõju linna asjakohaste strateegiate ja prioriteetide kohaselt linna üldisema arengu soodustamiseks.
The objectives of the action established by this Decision should be fully in line with the objectives of the Creative Europe Programme established by Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council [6], which aims to safeguard, develop and promote European cultural and linguistic diversity, to promote Europe's cultural heritage and to strengthen the competitiveness of the European cultural and creative sectors, in particular that of the audiovisual sector, with a view to supporting smart, sustainable and inclusive growth.
Käesoleva otsusega loodava meetme eesmärgid on täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 [6] loodud programmiga „Loov Euroopa”, mille sihtideks on Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja toetamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eelkõige audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, püüdes toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
The achievement of those objectives should also help to strengthen the feeling of belonging to a common cultural area and to stimulate intercultural dialogue and mutual understanding.
Need eesmärgid peaksid samuti aitama tugevdada ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet ning õhutada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist.
To achieve such objectives, it is important for the cities holding the title to seek to develop links between, on the one hand, their cultural and creative sectors, and, on the other hand, sectors such as education, research, environment, urban development or cultural tourism.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid luua sidemeid ühest küljest oma kultuuri- ja loomesektorite ning teisest küljest muude sektorite, nagu haridus, teadustöö, keskkond, linnaarendus või kultuuriturism, vahel.
In particular, past evidence has shown the potential of the European Capitals of Culture as a catalyst for local development and cultural tourism as highlighted in the Commission Communication of 30 June 2010 entitled ‘Europe, the world's No 1 tourist destination — a new political framework for tourism in Europe’, welcomed by the Council in its conclusions of 12 October 2010 and endorsed by the European Parliament in its resolution of 27 September 2011 [7].
Varasem kogemus on näidanud eelkõige seda, et meetmel „Euroopa kultuuripealinnad” on suur potentsiaal kohaliku arengu ja kultuuriturismi katalüsaatorina, nagu on välja toodud ka Euroopa Komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht — uus Euroopa turismi tegevuskava”, mida nõukogu oma 12. oktoobri 2010. aasta järeldustes toetas ning mille Euroopa Parlament oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis [7] heaks kiitis.
It is also important for cities holding the title to seek to promote social inclusion and equal opportunities and to do their utmost to ensure the broadest possible involvement of all the components of civil society in the preparation and implementation of the cultural programme, with special attention being paid to young people and marginalised and disadvantaged groups.
Samuti on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid edendada sotsiaalset kaasamist ja võrdseid võimalusi ning annaksid kõik endast oleneva, et tagada kõikide kodanikuühiskonna rühmade võimalikult suur osalemine kultuuriprogrammi ettevalmistamises ja rakendamises, pöörates seejuures erilist tähelepanu noortele ning tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele.
The evaluations and the public consultation have also convincingly shown that the European Capitals of Culture have many potential benefits when they are carefully planned.
Hindamised ja avalik arutelu on ka veenvalt näidanud, et Euroopa kultuuripealinna tiitliga võib kaasneda palju eeliseid, kui üritus on põhjalikult ette valmistatud.
They remain first and foremost a cultural initiative, but can also bring significant social and economic benefits, particularly when they are embedded in a long-term culture-led development strategy for the city concerned.
Kuigi tegemist on eelkõige kultuurisündmusega, võib see kaasa tuua märkimisväärseid sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid, eriti kui sündmus on osa linna pikemaajalisest kultuurikesksest arengustrateegiast.
The European Capitals of Culture action has also been highly challenging.
Samas on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” rakendamine väga keeruline ülesanne.
Staging a year-long programme of cultural activities is demanding and some cities holding the title have been more successful than others in capitalising on the potential.
Terve aasta kestva kultuuriprogrammi korraldamine on paljunõudev ettevõtmine ja mõned tiitlit kandvad linnad on sellest võimalusest paremini kasu lõiganud kui teised.
Therefore, that action should be reinforced in order to help all cities to make the most of the title.
Seetõttu tuleks meedet täiendada, et aidata kõikidel linnadel tiitlist võimalikult palju kasu saada.
The title should continue to be reserved to cities, irrespective of their size, but in order to reach a wider public and amplify the impact, it should also be possible, as before, for the cities concerned to involve their surrounding area.
Tiitel peaks olema jätkuvalt mõeldud üksnes linnadele, sõltumata nende suurusest, kuid laiema avalikkuseni jõudmiseks ja sündmuse mõju suurendamiseks peaks nendel linnadel olema endiselt võimalus kaasata ka neid ümbritsevaid piirkondi.
The award of the title should continue to be based on a specifically created cultural programme, which should have a strong European dimension.
Tiitlit tuleks jätkuvalt anda spetsiaalselt koostatud ja tugeva Euroopa mõõtmega kultuuriprogrammi alusel.
That cultural programme should be part of a long-term strategy having a sustainable impact on local economic, cultural and social development.
See kultuuriprogramm peaks olema osa pikaajalisest strateegiast, millel oleks kestev mõju kohalikule majandusele ning kultuurilisele ja sotsiaalsele arengule.
The two-stage selection process based on a chronological list of Member States and carried out by a panel of independent experts has proven to be fair and transparent.
Liikmesriikide kronoloogilisel nimekirjal põhinev kaheetapiline valikumenetlus, mille viib ellu sõltumatute ekspertide komisjon, on osutunud õiglaseks ja läbipaistvaks.
It has enabled cities to improve their applications between the pre-selection and the selection phase on the basis of expert advice received from that panel, and has ensured an equitable distribution of the title across all Member States.
See on võimaldanud linnadel oma taotlusi eelvaliku ja lõppvaliku tegemise etapi vahel eksperdikomisjoni nõuannetele tuginedes parandada ning on taganud tiitli võrdse jaotumise liikmesriikide vahel.
Furthermore, to safeguard the continuity of the European Capitals of Culture action and avoid the loss of experience and know-how which would result from all experts being replaced simultaneously, the replacement of experts should be staggered.
Meetme „Euroopa kultuuripealinnad” järjepidevuse tagamiseks ning kõikide ekspertide üheaegse väljavahetamisega kaasneva kogemuste ja teadmise kaotsimineku vältimiseks peaks ekspertide väljavahetamine olema järkjärguline.
National expertise should continue to be ensured by enabling Member States to appoint up to two experts to a panel carrying out the selection and monitoring procedures.
Jätkuvalt tuleks tagada riikide ekspertiis, võimaldades liikmesriikidel määrata valimise ja seirega tegelevasse eksperdikomisjoni kuni kaks eksperti.
The selection criteria should be made more explicit in order to provide candidate cities with better guidance regarding the objectives and requirements with which they need to comply in order to be awarded the title.
Valikukriteeriumid tuleks selgemalt sõnastada, et anda kandidaatlinnadele paremaid juhiseid tiitli saamiseks nõutavate eesmärkide ja tingimuste kohta.
Those criteria should also be easier to measure in order to help the panel in the selection and monitoring of cities.
Kõnealused kriteeriumid peaksid olema ka hõlpsamalt mõõdetavad, et eksperdikomisjonil oleks lihtsam linnad välja valida ja nende üle seiret teostada.
In this regard, there should be a particular focus on candidate cities' plans for legacy activities embedded in a long-term cultural policy strategy capable of generating a sustainable cultural, economic and social impact.
Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata kandidaatlinnade pikaajalise kultuuripoliitika strateegia raames kavandatavale järeltegevusele, millel võivad olla kestvad kultuurilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed.
Candidate cities should explore the possibility, where appropriate, of seeking financial support from Union programmes and funds.
Kandidaatlinnad peaksid asjakohasel juhul kaaluma võimalust taotleda rahalist toetust liidu programmidest ja fondidest.
The preparation phase between the designation of a city and the year of the title is of crucial importance for the success of the European Capitals of Culture action.
Kultuuripealinnaks nimetamise ja tiitliaasta vahele jääv ettevalmistamisperiood on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” edu jaoks ülioluline.
There is broad consensus among stakeholders that the accompanying measures introduced by Decision No 1622/2006/EC have been very useful for the cities concerned.
Sidusrühmad on valdavalt üksmeelel, et otsusega nr 1622/2006/EÜ kehtestatud tiitliga kaasnevad meetmed on olnud asjaomastele linnadele väga kasulikud.
Those measures should be further developed, in particular through more frequent monitoring meetings and visits to the cities by panel experts, and through an even stronger exchange of experience between past, present and future cities holding the title, as well as candidate cities.
Neid meetmeid tuleks edasi arendada, eriti sagedasemate seirekoosolekute ja eksperdikomisjoni ekspertide visiitide kaudu asjaomastesse linnadesse, samuti senisest veelgi tihedama kogemuste vahetamise abil nii endiste, praeguste ja tulevaste tiitlit kandvate kui ka kandidaatlinnade vahel.
Designated cities could also develop further links with other cities holding the title.
Samuti võivad tiitli pälvinud linnad luua tihedamaid sidemeid teiste tiitlit kandvate linnadega.
The Melina Mercouri prize established by Decision No 1622/2006/EC has acquired a strong symbolic value which goes far beyond the actual amount awarded by the Commission.
Otsusega nr 1622/2006/EÜ loodud Melina Mercouri auhind on omandanud tugeva sümboolse väärtuse, mis ületab tunduvalt tegeliku rahasumma, mille Euroopa Komisjon võib auhinnaks anda.
However, in order to ensure that the designated cities fulfil their commitments, the conditions for payment of the prize money should be made more stringent and explicit.
Tagamaks, et kultuuripealinnadeks nimetatud linnad täidaksid võetud kohustusi, tuleks auhinnaraha maksmise tingimused muuta rangemaks ja selgemaks.
It is important that the cities concerned make clear in all their communication material that the action established by this Decision is a Union action.
Samuti on tähtis, et asjaomased linnad tooksid kõigis oma teabematerjalides esile, et käesoleva otsusega loodav meede on liidu meede.
The Commission's evaluations of the past European Capitals of Culture, which are based on data collected at a local level, have not been able to provide primary data on the impact of the title.
Euroopa Komisjoni korraldatud eelmiste Euroopa kultuuripealinnade hindamine, mis põhineb kohalikul tasandil kogutud andmetel, ei ole suutnud pakkuda esmaseid andmeid tiitliaasta mõju kohta.
Therefore, the cities themselves should be the key players in the evaluation process.
Sellest tulenevalt peaks linnadel olema hindamisprotsessis juhtroll.
Past experience has shown that the participation of candidate countries can help to bring them closer to the Union by highlighting the common aspects of European cultures.
Varasem kogemus on näidanud, et kandidaatriikide osalemine võib aidata neid liidule lähendada, rõhutades Euroopa kultuuride ühiseid jooni.
The action established by this Decision should therefore be open to the participation of candidate countries and potential candidates after 2019.
Seetõttu tuleks käesoleva otsusega loodav meede pärast 2019. aastat avada ka kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatidele.
However, during the period covered by this Decision, namely from 2020 to 2033, for reasons of equity with cities in the Member States, cities in candidate countries and potential candidates should only be allowed to participate in one competition for the title.
Käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul, st aastatel 2020–2033 tuleks kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnadel lubada esitada oma kandidatuur ainult ühel tiitlikonkursil, et tagada liikmesriikide linnadega võrdsed tingimused.
Furthermore, likewise for reasons of equity with Member States, each candidate country or potential candidate should only be allowed to host the title once during that period.
Lisaks sellele, pidades jällegi silmas võrdsust liikmesriikidega, on igal kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaadil lubatud kõnealusel ajavahemikul tiitlit kanda vaid ühel korral.
Decision No 1622/2006/EC should be repealed.
Otsus nr 1622/2006/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada.
However, its provisions should continue to apply in relation to all cities which have already been, or are in the process of being, designated for the years up to 2019.
Samas tuleks selle sätteid jätkuvalt kohaldada kõigi juba nimetatud või nimetamist ootavate kultuuripealinnade suhtes kuni aastani 2019.
Since the objectives of this Decision, namely to safeguard and promote the diversity of cultures in Europe, to highlight the common features they share and to foster the contribution of culture to the long-term development of cities, cannot be sufficiently achieved by the Member States given the need, in particular, for common, clear and transparent criteria and procedures for selection and monitoring, as well as for a strong coordination between the Member States, but can rather, by reason of the scale and the expected effects of the action, be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühiseid jooni ja toetada linnade pikaajalist arengut kultuuri abil, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, võttes eelkõige arvesse vajadust valimiseks ja seireks vajalike ühiste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide ja menetluste ning põhjaliku liikmesriikidevahelise koordineerimise järele, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu ja soovitud mõju arvesse võtmiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Establishment of the action
Meetme kehtestamine
A Union action entitled ‘European Capitals of Culture’ is hereby established for the years 2020 to 2033 (‘the action’).
Kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad” aastateks 2020–2033 (edaspidi „meede”).
The general objectives of the action are:
Meetme üldeesmärgid on järgmised:
to safeguard and promote the diversity of cultures in Europe and to highlight the common features they share as well as to increase citizens' sense of belonging to a common cultural area;
kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühised jooned ning suurendada kodanike seas ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet;
to foster the contribution of culture to the long-term development of cities in accordance with their respective strategies and priorities.
toetada kultuuri rolli linnade pikaajalises arengus kooskõlas nende vastavate strateegiate ja prioriteetidega.
The specific objectives of the action are:
Meetme erieesmärgid on järgmised:
to enhance the range, diversity and European dimension of the cultural offering in cities, including through transnational cooperation;
parandada linnade kultuurielu ulatust, mitmekesisust ja Euroopa mõõdet, sealhulgas riikidevahelise koostöö kaudu;
to widen access to and participation in culture;
muuta kultuur kättesaadavamaks ja suurendada kultuuritegevuses osalemist;
to strengthen the capacity of the cultural sector and its links with other sectors;
tugevdada kultuurisektori suutlikkust ja selle seoseid muude sektoritega;
to raise the international profile of cities through culture.
parandada kultuuri abil linnade rahvusvahelist nähtavust.
The competition for the title shall be open to cities, which may involve their surrounding areas.
Tiitlikonkursist saavad osa võtta linnad, kes võivad soovi korral kaasata neid ümbritsevaid piirkondi.
The number of cities holding the title in a given year (‘the year of the title’) shall not exceed three.
Tiitlit kandvate linnade arv ühel aastal (edaspidi „tiitliaasta”) ei ole suurem kui kolm.
The title shall be awarded each year to a maximum of one city in each of the two Member States appearing in the calendar set out in the Annex (‘the calendar’) and, in the relevant years, to one city from a candidate country or a potential candidate, or to one city from a country that accedes to the Union in the circumstances set out in paragraph 5.
Igal aastal antakse tiitel maksimaalselt ühele linnale kummaski liikmesriigis, mis on loetletud lisas esitatud ajakavas (edaspidi „ajakava”), ning asjaomastel aastatel ühele kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaadi või ühele liiduga lõikes 5 kirjeldatud asjaoludel ühineva riigi linnale.
Cities in Member States shall be entitled to hold the title for one year in accordance with the order of the Member States appearing in the calendar.
Liikmesriikide linnadel on õigus kanda tiitlit ühe aasta jooksul vastavalt ajakavas esitatud liikmesriikide järjestusele.
Cities in candidate countries and potential candidates which participate in the Creative Europe Programme or in the subsequent Union programmes supporting culture at the date of publication of the call for submission of applications referred to in Article 10(2) may apply for the title for one year in the framework of an open competition organised every third year in accordance with the calendar.
Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnad, kes osalevad programmis „Loov Euroopa” või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides artikli 10 lõikes 2 osutatud taotluse esitamise kutse avaldamise kuupäeval, võivad taotleda tiitlit üheks aastaks avaliku konkursi käigus, mis korraldatakse igal kolmandal aastal vastavalt ajakavale.
Cities in candidate countries and potential candidates shall only be allowed to participate in one competition during the period from 2020 to 2033.
Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnadel on aastatel 2020–2033 lubatud osaleda üksnes ühel konkursil.
Each candidate country or potential candidate shall only be allowed to host the title once during the period from 2020 to 2033.
Igal kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaadil on lubatud aastatel 2020–2033 kanda tiitlit vaid ühel korral.
Where a country accedes to the Union after 4 May 2014 but before 1 January 2027, it shall be entitled to host the title seven years after its accession in accordance with the rules and procedures applicable to Member States.
Pärast 4. maid 2014, kuid enne 1. jaanuari 2027 liiduga ühineva riigi linnal on õigus kanda tiitlit vastavalt liikmesriikide suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele esimest korda seitsme aasta pärast arvates ühinemisest.
The calendar shall be updated accordingly.
Ajakava ajakohastatakse sellele vastavalt.
Where a country accedes to the Union on or after 1 January 2027, it shall not be entitled to participate in the action as a Member State.
Pärast 1. jaanuari 2027 liiduga ühineval riigil ei ole õigust osaleda meetmes liikmesriigina.
However, in years where there are already three cities holding the title in accordance with the calendar, cities in countries referred to in the first subparagraph shall only be entitled to hold the title in the next available year in the calendar, in the order of accession of those countries.
Sellegipoolest on aastatel, mil ajakava kohaselt on juba olemas kolm tiitlit kandvat linna, esimeses lõigus osutatud riikide linnadel õigus kanda tiitlit järgmisel ajakava kohaselt võimalikul aastal, vastavalt nende riikide ühinemise järjekorrale.