natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, all micro and small isolated electricity systems that qualify as micro or small isolated system in the application, qualified as such when the initial application was made and when the present derogation decision takes effect.
Projekti esimese kolme aasta asjakohased osad on lisatud ADMIE 2013. aastal heaks kiidetud kümne aasta arengukavasse.
Consequently, no legal or factual changes have occurred with regard to the small and micro isolated systems that may qualify for derogation under Directive 2003/54/EC and Directive 2009/72/EC.
Lõplik kava tuleb lisada 2014. aastal heakskiidetavasse kümneaastasesse arengukavasse.
Article 26(1) of Directive 2003/54/EC allowed granting derogation from its Chapter III, which contains provisions, as those of Chapter III of Directive 2009/72/EC regarding authorisation procedures for new capacity and tendering for new capacity.
Lisaks vastutab DEDDIE teiste võrkudega ühendamata saarte elektrivõrkude töö eest.
Article 26(1) of Directive 2003/54/EC allowed granting derogation from its Chapter VII which contains provisions, as those of Chapter VIII of Directive 2009/72/EC, concerning third party access, market opening and direct lines.
turu avanemise võimaldamiseks on tarvis välja töötada ja ühendamata saarte eraldatud võrkudesse rajada spetsiaalne taristu.
Had the Commission granted derogation in response to the initial application, it could have done so on the same terms as under the present derogation under Directive 2009/72/EC.
asepresident
Council Decision 2014/537/CFSP
Nõukogu otsus 2014/537/ÜVJP,
on the signing and conclusion, on behalf of the European Union, of the Agreement between the European Union and the Central African Republic concerning the detailed arrangements for the transfer to the Central African Republic of persons detained by the European Union military operation (EUFOR RCA) in the course of carrying out its mandate, and concerning the guarantees applicable to such persons
Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu (Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta
On 10 February 2014, the Council adopted Decision 2014/73/CFSP [1] on a Union military operation in the Central African Republic (EUFOR RCA).
Nõukogu võttis 10. veebruaril 2014 vastu otsuse 2014/73/ÜVJP [1] liidu sõjalise operatsiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA).
Following the adoption, on 14 March 2014, of a Decision by the Council authorising the opening of negotiations, the High Representative, in accordance with Article 37 of the Treaty on European Union, negotiated an Agreement between the European Union and the Central African Republic concerning the detailed arrangements for the transfer to the Central African Republic of persons detained by the European Union military operation (EUFOR RCA) in the course of carrying out its mandate, and concerning the guarantees applicable to such persons (‘the Agreement’).
Pärast nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsuse vastuvõtmist, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, pidas kõrge esindaja Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu üle Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta („leping”).
In accordance with Article 5 of Protocol (No 22) on the position of Denmark, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark does not participate in the elaboration and the implementation of decisions and actions of the Union which have defence implications.
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises.
The Agreement between the European Union and the Central African Republic concerning the detailed arrangements for the transfer to the Central African Republic of persons detained by the European Union military operation (EUFOR RCA) in the course of carrying out its mandate, and concerning the guarantees applicable to such persons is hereby approved on behalf of the Union.
Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline leping Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta kiidetakse liidu nimel heaks.
Council Decision 2014/73/CFSP of 10 February 2014 on a European Union military operation in the Central African Republic (EUFOR RCA) (OJ L 40, 11.2.2014, p. 59).
Nõukogu 10. veebruari 2014. aasta otsus 2014/73/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA) (ELT L 40, 11.2.2014, lk 59).
Transfer arrangements
Artikkel 3
and the Central African Republic, hereinafter referred to as the ‘CAR’,
8. juuli 2014,
The ICRC and, if applicable, any other organisation referred to in paragraph 1, shall be authorised to visit any premises containing transferred persons.
Kolmandate riikide liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi.
They shall have access to all premises used by transferred persons.
Pärast läbirääkimiste alustamiseks loa andnud nõukogu otsuse vastuvõtmist 17. veebruaril 2014 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Colombia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Colombia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) (edaspidi „leping”) üle.
Council Decision 2014/538/CFSP
Leping tuleks heaks kiita,
of 8 July 2014
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
on the signing and conclusion of the Agreement between the European Union and the Republic of Colombia establishing a framework for the participation of the Republic of Colombia in European Union crisis management operations
Euroopa Liidu ja Colombia Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Colombia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
Having regard to the Treaty on European Union, and in particular Article 37 thereof, in conjunction with Article 218(5) and (6) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.
Having regard to the proposal from the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy,
Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 17 lõikes 1 sätestatud teate [1].Artikkel 4
Whereas:
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Conditions regarding the participation of third States in Union crisis management operations should be laid down in an agreement establishing a framework for such possible future participation, rather than being defined on a case-by-case basis for each operation concerned.
Brüssel, 8. juuli 2014
Following the adoption of a Decision by the Council on 17 February 2014 authorising the opening of negotiations, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy negotiated an Agreement between the European Union and the Republic of Colombia establishing a framework for the participation of the Republic of Colombia in European Union crisis management operations (‘the Agreement’).
Nõukogu nimel
The Agreement should be approved,
eesistuja
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
on the State aid SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) implemented by Greece for Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
riigiabi nr SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(notified under document C(2014) 1818)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1818 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1],
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele [1]
In the context of its economic adjustment programme, Greece has undertaken a privatisation programme [2].
Makromajandusliku kohandamisprogrammi raames on Kreeka alustanud erastamisprogrammi [2].
Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (edaspidi „Larco”) on riigile kuuluv äriühing, mis on kavas erastada.
(‘Larco’) has been earmarked as a State-owned company for privatisation.
2012. aasta märtsis teavitas Kreeka Vabariigi varaarendusfond (edaspidi „HRADF”) [3] komisjoni Larco kavandatavast erastamisest.
In March 2012 the Hellenic Republic Asset Development Fund (‘HRADF’) [3] informed the Commission about the proposed privatisation of Larco.
Selleks et selgitada, kas erastamisprojekti raames võib tekkida riigiabiga seotud probleeme, algatas komisjon 2012. aasta aprillis omaalgatusliku uurimise ja esialgse hindamise.
In order to clarify whether any State aid issues could arise in the context of the privatisation project, the Commission opened a case ex officio and initiated a preliminary assessment in April 2012.
Nende arutelude käigus selgus Kreeka ametiasutuste vastustest 16. märtsi 2012. aasta küsimustikule, et Larco oli juba kasutanud riigiabi meetmeid.
The Commission requested further information by e-mails dated 18 April 2012, 24 April 2012, 5 July 2012, 22 August 2012 and 7 December 2012, and by letters of 4 May 2012 and 14 January 2013, to which the Greek authorities replied on 20 April 2012, 26 April 2012, 3 October 2012, 13 November 2012, 15 November 2012, 7 December 2012, 24 December 2012 and 18 January 2013.
6. märtsi 2013. aasta otsus on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas [4].
Meetings between the Commission services and representatives of the Greek authorities took place on 30 April 2012 and 11 September 2012 in Athens and on 25 January 2013 in Brussels.
Komisjon kutsus Kreeka ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama abimeetmete kohta märkusi.
By letter dated 6 March 2013 (‘the decision of 6 March 2013’), the Commission informed Greece that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty in respect of certain aid measures described in Section 2.2 below (‘the formal investigation procedure’).
21. jaanuari 2014. aasta e-kirjaga teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile, et nad on nõus ingliskeelse otsuse vastuvõtmisega.
The Commission invited the Greek authorities and interested parties to submit their comments on the aid measures.
Abisaaja
The Commission received comments from the Greek authorities on 30 April 2013.
Larco on spetsialiseerunud lateriidimaagi kaevandamisele ja töötlemisele, ligniidi kaevandamisele ning ferronikli ja kõrvaltoodete tootmisele.
It received no comments from interested parties.
Äriühingu tegevusalad hõlmavad kaevanduskohtade uurimist, arendust, kaevandamist, sulatamist ja toodete turustamist üle maailma.
By e-mail of 21 January 2014, the Greek authorities informed the Commission that they agreed with the adoption of the decision in English.
Larco on suurimaid ferronikli tootjaid maailmas.
DESCRIPTION OF THE AID MEASURES
2012. aastal töötas Larcos 960 töötajat, mistõttu liigitub äriühing suurettevõtjaks [5].
The beneficiary
Ametliku uurimismenetluse ajal kuulus 55,2 % Larco aktsiatest ettevõtja HRADF kaudu Kreeka riigile, 33,4 % erafinantseerimisasutusele National Bank of Greece S.A. (edaspidi „NBG”) ning 11,4 % äriühingule Public Power Corporation S.A. (edaspidi „PPC”, Kreeka turgu valitsev elektritootja, mille enamusaktsionär on riik).
Larco is specialised in the extraction and processing of laterite ore, extraction of lignite and production of ferronickel and by-products.
Larcole kuulub sulatustehas Kreeka keskosas asuvas Larymnas.
Its activities include exploration, development, mining, smelting and trading of its products worldwide.
Lisaks kuuluvad talle kaevandamisõigused Kreeka eri osades, mis moodustavad neli rühma:
Larco is one of the largest ferronickel producers in the world.
Agios Ioannise (Larymna lähedal), Evia ja Kastoria kaevandusalad ning Servia ligniidikaevandus.
In 2012 it had 960 employees, and therefore qualified as a large enterprise [5].
Larco asutati 1989. aastal uue äriühinguna pärast Larymna äriühingu Hellenic Mining and Metallurgical S.A. (edaspidi „endine Larco”) likvideerimist.
At the time of the formal investigation procedure, 55,2 % of Larco's shares were owned by the Greek State through HRADF, 33,4 % by the National Bank of Greece S.A.
Meetmete kirjeldus
(‘NBG’, a private financial institution) and 11,4 % by Public Power Corporation S.A.
meede:
Larco operates a smelting plant in Larymna, in central Greece.
1998. aasta aprillis sõlmisid Larco ja tema peamised võlausaldajad ehk endine Larco, PPC ja Kreeka riik võlgade tasaarveldamise kokkuleppe.
Larco also holds mining rights in various locations in Greece in four bundles:
Selle 1998. aasta kokkuleppe kohaselt pidi Larco tasuma oma kohustused nende võlausaldajate ees intressimääraga 6 % aastas.
the Agios Ioannis mines (near Larymna), the Evia mines, the Kastoria mines and the Servia lignite mine.
Ometi on äriühingu võlg Kreeka riigi ees püsinud vähemalt 2004. aastast alates sama või on veidi suurenenud [6], samas kui võlg PPC ja endise Larco ees on rahuldatud või vähenenud [7].
Larco was established in 1989 as a new corporate entity following the liquidation of Hellenic Mining and Metallurgical S.A. of Larymna (‘Old Larco’).
Seega tundub, et riik käsitles Larcole antud laenu teisiti kui ülejäänud kaks võlausaldajat.
Old Larco is still under liquidation, but its assets were contributed to Larco along with the corresponding liabilities in 1989.
meede:
Old Larco is therefore a creditor of Larco.
2008. aasta riigigarantii
Description of the measures
22. detsembril 2008 anti riigigarantii 30 miljoni euro suurusele laenule, mille andis Larcole ATE Bank.
Measure 1:
Garantii kattis laenu täielikult kolmeks aastaks garantiipreemiaga 1 % aastas.
non-collection of debt to the Ministry of Finance
meede:
In April 1998, a debt settlement agreement was reached between Larco and its major creditors, namely Old Larco, PPC and the Greek State.
2009. aasta kapitalisüst
According to the 1998 agreement, Larco's liability to those creditors was supposed to be serviced with an interest of 6 % per annum (‘p.a.’)
Kapitali suurendamiseks ei eraldanud vahendeid ükski uus aktsionär.
However, the debt to the Greek State has remained stable or increased slightly at least since 2004 [6], whereas the debt to PPC and Old Larco has been eliminated or decreased [7].
Tegelikult suurendati kapitali vaid 65,5 miljoni euro võrra, millest ligikaudu 45 miljonit eurot andis riik (69 % kapitalisüsti koguväärtusest) ning 20,5 miljonit eurot (31 %) NBG.
the 2008 State guarantee
2010. aasta riigigarantii
On 22 December 2008 the State provided a guarantee for a loan of EUR 30 million from ATE Bank to Larco.
meede:
The guarantee covered 100 % of the loan for up to 3 years and had a guarantee premium of 1 % p.a.
garantiikirjade esitamine 2010. aasta trahvisumma ettemakse asemel
Measure 3:
2010. aastal auditeeris Kreeka maksuhaldur Larco finantsaruandeid ega kiitnud heaks viisi, kuidas oli raamatupidamises kajastatud teatav niklihinda käsitlevatest riskimaanduslepingutest tulenenud kahjum.
In 2009, in the light of its negative equity, Larco's Board of Directors proposed, and the three shareholders approved, a share capital increase of EUR 134 million.
Larco vaidlustas kõnealuse trahvisumma hiljem Kreeka kohtus.
However, only the Greek State exercised its rights in full, whilst NBG exercised its rights in part and PPC did not participate at all in the share capital increase.
Kreeka õigusaktide [10] kohaselt peaks ettevõtja, kelle suhtes trahvi kohaldatakse, tasuma 25 % trahvisummast enne trahvi vaidlustamist kohtus (kõnealusel juhul on 25 % 47 miljonit eurot).
No new shareholders contributed to the share capital increase.
Larco puhul aga otsustas Kreeka halduskohus vabastada äriühingu kohustusest maksta ette 25 % trahvisummast, asendades selle kohustusega esitada garantiikirju vaid 1,5 miljoni euro väärtuses.
The actual share capital increase only amounted to EUR 65,5 million, with the State contributing approximately EUR 45 million (69 % of the total capital injection) and NBG EUR 20,5 million (31 %).
meede:
Despite Larco's bad financial situation, it appears that the capital increase was not based on a restructuring plan to restore the company's viability, whereas NBG appears to have written-off the book value of the company ‘because the Group does not foresee to recover the book value of the investment, given that the company encounters significant financial difficulties’ [8] (see recital 45 of the decision of 6 March 2013).
2011. aasta riigigarantiid
Measure 4:
30. detsembril 2011 anti kaks riigigarantiid ATE Banki antud kahele laenule suuruses vastavalt 30 miljonit eurot ja 20 miljonit eurot.
the 2010 State guarantee
Ühe laenu (20 miljonit eurot) tagasimaksmine oli garantii andmise ajal hilinenud.
On 10 May 2010 the State provided a guarantee, to cover a letter of guarantee that NBG would provide to Larco for the amount of approximately EUR 10,8 million.
Garantiid katsid laenud täielikult ja garantiipreemia oli 1 % aastas.
The guarantee covered 100 % of the letter of guarantee and had an indefinite duration and a guarantee premium of 2 % p.a.
Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused
Measure 5:
6. märtsi 2013. aasta otsuses (põhjendused 18–25) jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Larcot võiks alates 2007. aastast pidada raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise suuniste [11] tähenduses.
letters of guarantee instead of pre-payment of a tax fine in 2010
Seda arvestades jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et kõik kuus meedet moodustasid riigiabi, ning väljendas kahtlust nende kokkusobivuse suhtes siseturuga.
In 2010 the Greek tax authorities audited Larco's financial statements and rejected the accounting treatment of certain losses resulting from hedging contracts for the price of nickel.
Kui kirjeldatud meetmed peaksid kujutama endast riigiabi, võeti need teatamiskohustust rikkudes ning ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust mitte rakendada meedet enne lõpliku otsuse tegemist.
As a result of the wrongful registration of the losses, a tax fine of EUR 190 million was imposed [9].
KREEKA MÄRKUSED
Larco subsequently challenged the imposition of the tax fine in the Greek courts.
Raskustes olev äriühing
According to Greek law [10], an entity liable for a tax fine must pre-pay 25 % of the amount in question, in order to challenge the imposition of the tax fine in court (in this case the 25 % would amount to EUR 47 million).
Ametliku uurimismenetluse käigus esitatud märkustes väitsid Kreeka ametiasutused, et Larco ei olnud 2008. ja 2009. aastal raskustes olev äriühing, kuna registreeritud kahjum tulenes ferronikli hinna ülemaailmsest langusest neil aastatel.
However, in the case of Larco, a Greek administrative court decided to alleviate the company from the obligation to pre-pay 25 % of the tax fine, replacing it with the obligation to deposit letters of guarantees of just EUR 1,5 million.
Kreeka ametiasutused väitsid, et Larco on raskustes olev äriühing olnud alles alates 2010. aastast.
Measure 6:
Kreeka ametiasutused väitsid, et laen, mille riik Larcole andis, ei hõlmanud riigi vahendeid, kuna algselt oli see äriühingute ümberkorraldamise organisatsiooni Organisation for Entreprise Restructuring S.A. (edaspidi „OER”) antud eralaen.
the 2011 State guarantees
OERi likvideerimisel kanti kooskõlas seadusega nr 2741/1999 kõik selle nõuded üle riigile.
On 30 December 2011, the State provided two guarantees for two loans of EUR 30 million and EUR 20 million from ATE Bank.
Lisaks selgitasid Kreeka ametiasutused, et 1998. aasta võlgade tasaarveldamise kokkulepe sisaldas konkreetseid eeskirju laenujäägi käsitlemiseks ja sissenõudmiseks ning neid oleks majandusaasta lõpus kohaldatud järgmiselt:
One of the loans (of EUR 20 million) was overdue at the time the guarantee was granted.
kui Larcol oleks majandusaasta lõpuks tekkinud kasum, oleks võlausaldajatele enne laenu põhiosa tagasimakseid makstud kõigepealt kogunenud intress (6 % aastas);
The guarantees provided 100 % coverage and had a premium of 1 % p.a.
pärast intresside maksmist oleks Larco jätnud teatava summa kasumist investeeringuteks;
Grounds for initiating the formal investigation procedure
pärast punkide a ja b kohaldamist oleks Larco arvele jäänud kasum jagatud proportsionaalselt Larco võlausaldajate vahel.
In the decision of 6 March 2013 (recitals 18-25), the Commission reached the preliminary conclusion that Larco could be considered a firm in difficulty within the meaning of the Rescue and Restructuring Guidelines [11] since 2007.
Kui Larco ei oleks pärast 1999. aastat kasumit teeninud, oleks võlausaldajatel olnud õigus kasutada võla sissenõudmiseks eri vahendeid, näiteks laenu käsitlemine hilinenud maksena, võla kapitaliseerimine jms.
Against that background, the Commission reached the preliminary conclusion that all six measures constituted State aid and it expressed doubts as regards their compatibility with the internal market.
Võlausaldajatel ei olnud siiski õigust kasutada laenujäägi sissenõudmiseks sundtäitmist, nagu äriühingu varade konfiskeerimine või äriühingu sunniviisiline pankrotimenetlus.
If the measures identified were to constitute State aid, they would have been granted in breach of the notification and stand-still obligations established in Article 108(3) of the Treaty.
2003. aastani maksti võlausaldajatele kogunenud intressi vastavalt kokkuleppele.
COMMENTS FROM GREECE
Ajavahemikul 2004–2007 ei teeninud Larco kasumit ning seetõttu kogunenud intresse ei makstud.
Firm in difficulty
2007. aastal sõlmis PPC Larcoga toormaterjali käsitleva lepingu, mille kiitsid heaks kõik võlausaldajad ja mille kohaselt tarnis Larco PPC-le ligniiti, mille arvelt vähendati vastavalt võlasummat.
In its comments in the context of the formal investigation procedure, the Greek authorities argued that Larco was not a firm in difficulty during the years 2008 and 2009, because the registered losses were due to the decrease of the global price of ferronickel during those years.
Võlg PPC ees oli 2011. aastaks täielikult tasutud.
The Greek authorities claimed that Larco has only been a firm in difficulty since 2010.
Endise Larco haldur on kasutanud võla sissenõudmiseks kohtulikke vahendeid ning tundub, et teatav summa on juba tagasi makstud.
The Greek authorities argued that the credit of the State towards Larco did not amount to State resources, since it was originally a private credit provided by the Organisation for Enterprise Restructuring S.A.
Larco otsese võla puhul Kreeka riigi ees on riik saatnud Larcole korrapäraselt arveid aastas tagasimakstava võlasumma ja kogunenud intresside kohta.
(‘OER’).
Sellest tulenevalt väitsid Kreeka ametiasutused, et 1998. aasta kokkuleppel põhinev võlg ei hõlma riigi vahendeid ning et mingil juhul ei antud Larcole valikulist eelist.
When OER was liquidated, according to Law 2741/1999, all its claims were transferred to the State.
Kreeka ametiasutused tuginesid garantiiteatisele [12] ning eelkõige selle punktile 3.2, milles on esitatud tingimused, mille alusel saab komisjon välistada üksikgarantii liigitumise riigiabiks.
a. if Larco had profits during a financial year, the interest accrued (6 % p.a.) would be repaid to the creditors first, before the repayment of the debt's principle;
Larco ei olnud garantii andmise ajal raskustes olev äriühing;
b. after any repayment of interest, Larco would keep a certain amount from the profits for investments;
garantii ulatust oli selle andmisel võimalik nõuetekohaselt mõõta;