natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the absence of other comments regarding the product concerned and the like product, the conclusions reached in recitals 26 to 33 of the provisional Regulation are confirmed.
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26–33 esitatud järeldused.
Market Economy Treatment (MET)
Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisel.
Following provisional disclosure and subsequently after definitive disclosure, one exporting producer claimed that the Commission erred in rejecting its request for MET.
Sama väide turumajanduslikku kohtlemist käsitleva otsuse kohta esitati juba uurimise algetapis ning komisjon lükkas selle tagasi ajutise määruse põhjendustes 43 ja 47.
The same claim in relation to the MET determination had already been made at the provisional stage and was rejected by the Commission in recitals 43 and 47 of the provisional Regulation.
Eksportiv tootja väitis, et maksusoodustuste ja toetuste teel saadud kasu ei moodusta märkimisväärset osa tema käibest.
The exporting producer claimed that the benefits received from preferential tax regimes and grants do not represent a significant proportion of their turnover.
Selles küsimuses tuletatakse meelde, et seda väidet koos muude argumentidega käsitleti juba komisjoni 13. septembri 2013. aasta kirjas kõnealusele eksportijale, milles komisjon teavitas asjaomast isikut otsusest tema turumajandusliku kohtlemise kohta.
In this respect, it is recalled that this argument, along with other arguments, was already addressed in the Commission’s letter to the exporter dated 13 September 2013 in which the Commission notified the party with regard to its MET determination.
Eelkõige rõhutati seda, et kõnealuse eelise laadi tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline selle hindamiseks, kas moonutus on „märkimisväärne”.
In particular, it was stressed that due to the nature of this advantage, the absolute benefit received during the IP is irrelevant for assessing whether the distortion is ‘significant’.
Seepärast lükatakse see väide tagasi.
This claim is therefore rejected.
Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 34–47 tehtud järeldus, mille kohaselt tuleks kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi lükata.
Having regard to the above, the finding that all MET claims should be denied, as established in recitals 34 to 47 of the provisional Regulation, is confirmed.
Normaalväärtus
Normal Value
Võrdlusriigi valimine
Selection of an analogue country
Ajutises määruses valiti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a asjakohaseks võrdlusriigiks Türgi.
In the provisional Regulation, Turkey was selected as an appropriate analogue country in accordance with Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
Üks eksportiv tootja väitis, et Türgi ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobilik võrdlusriik, kuna riigis on ainult üks solaarklaasi tootja ning solaarklaasi import Türgi turul praktiliselt puudub.
One exporting producer claimed that Turkey is not a suitable analogue country for the purpose of establishing the normal value due to the fact that there is only one producer of solar glass in Turkey and that there are virtually no import of solar glass on the Turkish market.
Samuti väitis kõnealune eksportiv tootja, et Türgi omamaisel solaarklaasiturul on väga suur kasumimarginaal, mis seega paisutab kunstlikult normaalväärtuse taset.
The exporting producer also claimed that the profit margin on the Turkish domestic solar glass market was particularly high, therefore artificially inflating the level of the normal value.
Peale selle tuletas sama eksportiv tootja meelde, et Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutata pindamist ega klaasivalu.
In addition, the same exporting producer recalled that there was no coating technology applied on the solar glass produced in Turkey and that none of the Turkish solar glass was produced using the float production process.
Selle tagajärjel ei ole Türgi samasuguse toote omamaise turu puhul võimalik saada normaalväärtuse kindlakstegemiseks vajalikke põhiandmeid.
As a consequence, key elements needed for the establishment of the normal value could not be obtained from the Turkish domestic market of the like product.
Seepärast väitis eksportiv tootja, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel oleks selle asemel tulnud tugineda liidu hindadele.
The exporting producer therefore argued that Union prices should have been used instead as a basis for the determination of the normal value.
Esiteks tuletab komisjon meelde, et Türgis puuduvad samasuguse toote puhul olulised kaubandustõkked.
First, the Commission recalls that there are no significant trade barriers in Turkey concerning the like product.
Seepärast ei saa järeldada, et Türgi solaarklaasiturg oleks rahvusvahelisele kaubandusele suletud.
Therefore, it cannot be concluded that the Turkish solar glass market is foreclosed to international trade.
Vastupidi, turg on avatud ja samasuguse toote hind kõnealusel omamaisel turul kujuneb vabalt pakkumise ja nõudluse koosmõju põhjal.
On the contrary, the market is open and the price on that domestic market of the like product is being determined freely by the interaction of supply and demand.
Teiseks rõhutab komisjon seoses väitega väga suure kasumi kohta Türgi omamaisel turul, et ta ei täheldanud Türgi samasuguse toote turul uurimisperioodi jooksul liidu tootjate vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes liiga suurt kasumimarginaali.
Second, concerning the allegation of particularly high profits on the Turkish domestic market, the Commission underlines that it did not observe an excessive profit margin on the like product market in Turkey during the IP compared to profit margins realised by Union producers during the period considered.
Kolmandaks ei tähenda teatavate tooteliikide puudumine kolmandas riigis, et kõnealune riik ei ole võrdlusriigiks sobilik.
Third, the lack of certain product types in a third country does not make it unsuitable as an analogue country.
Vastupidi, algmääruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et kui teatavate tooteliikide omamaine müük puudub, arvutab komisjon normaalväärtuse päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
On the contrary, Article 2(3) of the basic Regulation stipulates that in the absence of domestic sales of certain product types the Commission shall construct a normal value based on the cost of production in the country of origin plus a reasonable amount for selling, general and administrative costs and for profits.
Pindamise ja klaasivalu osa kuludest põhines liidu tootmisharult pärit kontrollitud andmetel.
The cost contribution for coating and the float production process were based on verified data from the Union industry.
Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükatakse tagasi väide, et Türgi ei ole sobilik võrdlusriik.
In view of the above, the claim that Turkey is not a suitable analogue country is rejected.
Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et normaalväärtus oleks tulnud kindlaks määrata liidus tegelikult makstud hindade põhjal.
Also, the Commission cannot accept the argument that the normal value should have been established on the basis of prices actually paid in the Union.
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt võib komisjon kasutada liidu hindu normaalväärtuse kindlaksmääramiseks üksnes siis, kui kõnealust väärtust ei ole võimalik määrata asjakohase võrdlusriigi andmete põhjal.
According to Article 2(7)(a) of the basic Regulation, the Commission can only revert to Union prices for determining normal value if it is not possible to determine that value on the basis of data from an appropriate analogue country.
Kuna leiti, et olemas on asjakohane võrdlusriik ja tootja tegi piisavalt koostööd, oli komisjon kohustatud määrama normaalväärtuse kõnealuse võrdlusriigi andmete põhjal, mitte kasutama liidu hindu [6].
Since an appropriate analogue country with sufficient cooperation from a producer was found to exist the Commission was obliged to determine the normal value based on the data from this analogue country and not revert to Union prices [6].
Komisjon kinnitab Türgi valimise võrdlusriigiks algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses.
The Commission confirms the selection of Turkey as an analogue country within the meaning of Article 2(7) of the basic Regulation.
Normaalväärtus
Normal value
Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli teinud normaalväärtuse kindlaksmääramisel vea, tuginedes üksnes kasumlikule müügile võrdlusriigis ja lisades hüpoteetilise kasumimarginaali sellisele müügile, mis ei olnud kasumlik.
One exporting producer claimed that the Commission erred in the determination of the normal value by basing it on only the profitable sales in the analogue country and adding a hypothetical profit margin to those sales which were not profitable.
Komisjon kinnitab, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 61 ja 62 ning nõutud algmääruse artikli 2 lõikes 4, tegi ta normaalväärtuse määramiseks kindlaks, et vähemalt 80 % kõikide samasuguse toote liikide müügist Türgi omamaisel turul oli kasumlik.
The Commission confirms that for the determination of the normal value, as explained in recitals 61 and 62 of the provisional Regulation and as required by Article 2(4) of the basic Regulation, it had verified that at least 80 % of the sales of all product types of the like product on the Turkish domestic market were profitable.
Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel arvesse kogu müüki Türgi omamaisel turul, olenemata sellest, kas see oli kasumlik või mitte.
Accordingly, all the sales on the Turkish domestic market, whether profitable or not, were taken into account for the determination of the normal value.
Seega ei ole kõnealune väide põhjendatud ja lükatakse tagasi.
This claim is therefore unfounded and accordingly rejected.
Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–64.
In the absence of further comments regarding the determination of the normal value, recitals 58 to 64 of the provisional Regulation are confirmed.
Ekspordihind
Export price
Kuna ekspordihindade kohta mingeid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65.
In the absence of any comments regarding export prices, recital 65 of the provisional Regulation is confirmed.
Võrdlus
Comparison
Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema ekspordihinna korrigeerimisel algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel.
After provisional disclosure and subsequently after definitive disclosure one exporting producer claimed that the Commission erroneously adjusted its export price under Article 2(10)(i) of the basic Regulation.
Tema väitel moodustasid tootja ja seotud kaupleja ühe ettevõtja ning seega on selline korrigeerimine välistatud.
It argued that the producer and the related trader constitute a single economic entity and that such an adjustment is therefore precluded.
Igal juhul on korrigeerimiste tase liiga kõrge, sest komisjon lähtus selle puhul tegelikust kasumimarginaalist, mida ei tehtud kindlaks turutingimuste põhjal, vaid mis tulenes pigem siirdehindu käsitlevast kokkuleppest.
In any event, the level of the adjustment is too high since the Commission based it on the actual mark-up which was not established at arms-length but was rather the result of a transfer pricing agreement.
Selle asemel oleks komisjon pidanud tegema korrigeerimise, kui see üldse vajalik oli, tootja ja sõltumatu importija vahelise hinnangulise turutingimustel kasumimarginaali põhjal.
Instead the Commission should have made the adjustment, if any, on the basis of an estimated mark-up between a producer and unrelated importer at arms-length.
Uurimise käigus selgus, et eksportival tootjal oli endal täielikult toimiv ekspordiosakond, mis pidas liidu klientidega läbirääkimisi müügitingimuste üle, esitas tootmistellimusi, korraldas ja teostas lõpptoote tarnet liidu klientidele (sh koostas tarnedokumendid), tegeles ekspordi tollivormistusega ja koostas müügidokumente.
The investigation revealed that the exporting producer had itself a fully functional export department that negotiated sales conditions and terms with Union customers, placed the production orders, organised and carried out the shipping to the Union customers, including all shipping documents, of the final product, handled the export customs clearance and prepared sales documents.
Eksportiv tootja ja seotud kaupleja ei täitnud ekspordiga seotud tööülesandeid topelt.
Indeed, there was no duplication of export related tasks between the exporting producer and the related trader.
Eksportiv tootja väljastas aga müügiarved kauplejale, kes omakorda väljastas lepingujärgse hinnaga müügiarve liidu kliendile.
However, the exporting producer issued sales invoices in to the trader, which, in turn, issued a sales invoice to the Union customer at the contractual price.
Seotud kaupleja nõudis makse sisse, lahutas sellest kasumimarginaali ja maksis ülejäänud summa eksportivale tootjale.
The related trader collected the payment, deducted a mark-up and paid the remaining amount to the exporting producer.
Seepärast leiab komisjon, et seotud kauplejat ei saa käsitada äriühingusisese müügiosakonnana, isegi kui lugeda, et kaks äriühingut moodustavad ühe ettevõtja, ning et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtud korrigeerimine on täielikult põhjendatud.
The Commission therefore finds that the related trader cannot be considered as an internal sales department, even if the two companies would be considered as constituting a single economic entity, and that an adjustment under Article 2(10(i) to be fully justified.
Kuna korrigeerimine kajastab seotud äriühingute vahel tegelikult sissenõutud kasumimarginaali, ei ole peale selle põhjust asendada seda mõne muu teoreetilise summaga.
Moreover, since the adjustment made reflects the mark-up actually charged between the related companies there is no reason to replace it with another theoretical amount.
Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
This claim is therefore rejected.
Üks eksportiv tootja väitis, et tema tootmisvõimsus oli liidu tootmisharu omast palju suurem ning seega oli tal eelis vaatlusaluse toote tootmisprotsessi väiksemate kulude kujul.
One exporting producer claimed that its production capacities were much higher than those of the Union industry, and that it therefore had an advantage in terms of lower costs in its production process of the product concerned.
Seepärast peaks komisjon kaaluma seda väidetavat väiksemate tootmiskuludega seotud eelist ja tegema vajaliku korrigeerimise.
The Commission should therefore consider this alleged advantage related to its lower cost of production and make a necessary adjustment.
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda.
The Commission cannot accept this claim.
Esiteks ei nimeta eksportiv tootja asjakohast õigusnormi, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha.
First, the exporting producer does not suggest a relevant legal provision under which such an adjustment could be made.
Teiseks ei ole tõendatud, et suuremast tootmisvõimsusest tulenevad väiksemad tootmiskulud mõjutaksid hindu või hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses.
Second, it is not demonstrated that lower costs due to higher production capacities would affect the prices or price comparability within the meaning of Article 2(10) of the basic Regulation.
Isegi kui kulude erinevust oleks võimalik tõendada, ei ole selge, kuidas see kajastub lõpphinnas ja kas seda ei tasakaalusta muude kulude erinevused.
Indeed, even if a cost difference could be demonstrated it is not clear how this is reflected in the final price and whether it is not offset by a difference in other costs.
Peale selle on eksportiva tootja väidetav eelis seotud väidetavalt väiksemate tootmiskuludega, võrrelduna liidu tootmisharu kuludega.
In addition, the alleged benefit claimed by the exporting producer concerns the allegedly lower costs of production compared to the costs incurred by the Union Industry.
Selles küsimuses tuletatakse meelde, et asjaomasele eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ning seega tema kulusid ei kontrollitud.
In this respect it is recalled that the exporting producer was not granted MET and that its costs were therefore not verified.
Komisjon määras normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel kindlaks tegelike hindade ja/või võrdlusriigi tootja kulude põhjal, sest mitteturumajanduslikes riikides ei kujune hinnad ja kulud turujõudude põhjal ega ole seega turuhindade või kulude usaldusväärne aseaine.
Under Article 2(7)(a) of the basic Regulation, the Commission determined the normal value on the basis of the actual prices and/or costs of the analogue country producer because prices and costs in non-market economy countries are not the result of market forces and are therefore, as such, not a reliable proxy for market prices or costs.
Üks Hiina RV eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks korrigeerima ühe tema konkurendi ekspordi tehasehinda, lahutades sellest teenustasu ja litsentsitasu, mida ta väidetavalt maksis kolmandale isikule.
One exporting producer in the PRC claimed that the Commission should adjust the ex-factory export price of one of its competitors by deducting from it a service fee and a licence fee it allegedly paid to a third party.
Komisjon lükkab selle väite tagasi.
The Commission rejects this claim.
Esiteks ei nimeta kõnealune eksportiv tootja algmääruse asjakohast sätet, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha.
First, the exporting producer does not suggest a relevant provision of the basic Regulation under which such an adjustment could be made.
Teiseks, isegi kui võiks järeldada, et asjaomane väide on hõlmatud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e, milles on sätestatud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega seotud korrigeerimised, ei käsitle see säte teenustasusid ega litsentsilepinguga seotud kulusid.
Second, even if this claim could be construed as falling under Article 2(10)(e) of the basic Regulation, which provides for adjustments for transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, that provision does not relate to service fees or costs related to a licence agreement.
Selliste kulude puhul on tegemist äritegevuse kuludega, mida kolmandalt isikult saadud tehnoloogialitsentsi kasutav kauba tootja tavapäraselt kannab, olenemata sellest, kas kaup eksporditakse või müüakse omamaiselt.
Such costs constitute business costs which are normally incurred by a producer of goods using a technology licence acquired from a third party irrespective of whether they are exported or sold domestically.
Seepärast peaksid kõnealused kulud kajastuma nii eksport- kui ka omamaise müügi lõpphinnas.
Such costs should therefore be reflected in the final price of both the export as well as the domestic sales.
Seega ei saa sellised kulud mõjutada ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust.
These costs can therefore not affect the comparability between the export price and the normal value.
Seetõttu ei ole kohandamine algmääruse artikli 2 lõike 10 alusel põhjendatud ja see väide lükatakse tagasi.
An adjustment under Article 2(10) is therefore not warranted and the claim is therefore rejected.
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68, võeti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
As stipulated in recitals 67 and 68 of the provisional Regulation, for the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Sellest lähtuvalt tehti äriühingute põhiselt transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, eksporditollimaksude ja vahendustasudega seotud korrigeerimised kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et need mõjutasid hindade võrreldavust.
On this basis, company specific adjustments were made for transport, ocean freight and insurance costs, handling, loading and ancillary costs, export duties and commissions in all cases where demonstrated to affect price comparability.
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkas aga komisjon, et tehnilisest veast tingituna oli välja jäetud käibemaksuga seotud korrigeerimine.
However, after the imposition of provisional measures the Commission noted a clerical omission in relation to the VAT adjustment.
Seda on vastavalt kohandatud dumpinguarvutustes, mis on esitatud asjakohases tabelis allpool põhjenduses 169.
This has been accordingly corrected for the dumping calculations reflected in the relevant table under recital 169 below.
Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühe tooteliigi puhul ei tehtud ekspordihinna ja normaalväärtuse vahelist hinnavõrdlust nõuetekohaselt.
Two exporting producers claimed that the price comparison between the export price and the normal value has not been correctly made as far as one product type is concerned.
Seda väidet on käsitletud allpool põhjendustes 67–68.
This claim is addressed in recitals 67-68 below.
Dumpingumarginaalid
Dumping margins
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse dumpingumarginaalide arvutamise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 69–73.
In the absence of comments, the methodology used for calculating the dumping margins, as set out in recitals 69 to 73 of the provisional Regulation, is herewith confirmed.
Üks eksportiv tootja väitis, et ta oli teinud vea dumpinguvastase küsimustiku täitmisel ja märkinud mitmel korral valesti oma vaatlusaluse toote ELi suunatud eksportmüügi kulude, kindlustuse ja veo väärtused (edaspidi „CIF-väärtused”).
One exporting producer claimed that, in the anti-dumping questionnaire, it had erroneously filled in incorrect Cost, Insurance and Freight values (CIF values) of a number of its export sales of the product concerned to the EU.
Teatatud CIF-väärtused olid liiga väikesed ja paisutasid seetõttu nii äriühingu dumpingumarginaali kui ka kahjumarginaali.
The reported CIF values were too low thereby inflating the company’s dumping margin as well as its injury margin.
Komisjon uuris seda taotlust põhjalikult.
The Commission examined this request thoroughly.
Pärast vastavate tehingute CIF-hindade kohapealset kontrollimist ja ELi importija andmetega võrdlemist sai komisjon kinnitada asjaomase väite õigsust.
Having counterchecked and verified on spot the CIF prices of the respective transactions with the EU importer the Commission was able to verify the validity of this claim.
Seepärast nõustuti kõnealuse väitega.
This claim was therefore accepted.
Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna korrigeerimisi ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:
Taking into account the adjustments made to the normal value and to the export price, and in the absence of any further comments, the definitive dumping margins, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Äriühing
Company
Dumpingumarginaal
Dumping margin
Teised koostööd tegevad äriühingud
Other cooperating companies
Kõik teised äriühingud
All other companies
D. KAHJU
D. INJURY
Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
Definition of the Union industry and Union production
Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratluse kohta ei esitatud mingeid märkusi.
No comments were received in respect to the definition of the Union industry and Union production.
Seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 75–79.
Therefore, the Commission confirms recitals 75 to 79 of the provisional Regulation.
Liidu tarbimine