natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cf. footnote 1.
Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).
Commission Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (OJ L 124, 20.5.2003, p. 36).
LISA
In 2004 it was EUR 10,3 million and has been increasing steadily, reaching EUR 13,5 million in 2011.
TEAVE SAADUD, TAGASTATAVA JA JUBA TAGASTATUD ABI SUMMADE KOHTA
EUR 39 million in 2004, zero in 2011;
Abisaaja nimi — meede
Old Larco:
Saadud abi kogusumma
EUR 48,3 million in 2007, EUR 43,8 million in 2011.
Tagasinõutava abi kogusumma
Note 24:
(Põhiosa)
participations in linked companies.
Juba tagasi makstud abi kogusumma
The Greek authorities clarified subsequently that the measure in question concerns an additional tax, rather than a tax fine.
Põhiosa
Thus, Measure 5 is understood to refer to an additional tax and not to a tax fine, as erroneously mentioned in the decision of 6 March 2013.
Tagastamisele kuuluvalt summalt arvutatud intress
Greek Income Taxation Code law 2238/1994 (Official gazette FEK A/151/16.9.94), Article 74(9).
Larco — 2. meede
Communication from the Commission — Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (OJ C 244, 1.10.2004, p. 2).
Larco — 3. meede
Commission Notice on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid in the form of guarantees (OJ C 155, 20.6.2008, p. 10).
Larco — 4. meede
According to Old Larco, this represents the interest accrued to the principle recognised by the 1998 agreement.
Larco — 6. meede
Articles 200-205 of the Administrative Procedures Code.
Komisjon nõudis lisateavet 18. aprilli 2012. aasta, 24. aprilli 2012. aasta, 5. juuli 2012. aasta, 22. augusti 2012. aasta ja 7. detsembri 2012. aasta e-kirjades ning 4. mai 2012. aasta ja 14. jaanuari 2013. aasta kirjades, millele Kreeka ametiasutused vastasid 20. aprillil 2012, 26. aprillil 2012, 3. oktoobril 2012, 13. novembril 2012, 15. novembril 2012, 7. detsembril 2012, 24. detsembril 2012 ja 18. jaanuaril 2013.
Temporary Framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis (OJ C 83, 7.4.2009, p. 1).
Komisjoni talitused ja Kreeka ametiasutuste esindajad kohtusid 30. aprillil 2012 ja 11. septembril 2012 Ateenas ning 25. jaanuaril 2013 Brüsselis.
N 308/2009, adopted on 30 June 2009.
Kreeka ametiasutused esitasid oma märkused komisjonile 30. aprillil 2013.
Data submitted by HRADF.
Huvitatud isikutelt ei saanud komisjon ühtegi märkust.
Joined Cases T-102/07 Freistaat Sachsen v Commission and T-120/07 MB Immobilien and MB System v Commission, [2010] ECR II-585, paragraph 106.
Endise Larco likvideerimine on veel pooleli, kuid selle varad koos kaasnevate kohustustega anti 1989. aastal üle Larcole.
Commission Decision in case C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OJ L 238, 5.9.2008, p. 27), Commission Decision in case C 27/2010 United Textiles (OJ L 279, 12.10.2012, p. 30).
Endine Larco on seega Larco võlausaldaja.
According to Article 47 of Greek Law 2190/1920, where a company's own equity falls below 50 % of its share capital, the company's shareholders must decide (within 6 months from the expiry of the relevant fiscal year) either to dissolve the company or to adopt other measures.
2009. aastal tegi Larco juhatus negatiivse omakapitali tõttu ettepaneku suurendada aktsiakapitali 134 miljoni euro võrra ning kolm aktsionäri kiitsid selle heaks.
See, e.g., Case C-305/89 Italy v Commission (‘ALFA Romeo’) [1991] ECR I-1603, paragraphs 18 and 19;
Aktsiakapitali suurendamise õigusi kasutas täielikult ära aga vaid Kreeka riik, samas kui NBG kasutas õigusi osaliselt ja PPC ei osalenud kapitali suurendamises üldse.
Case T-16/96 Cityflyer Express v Commission [1998] ECR II-757, paragraph 51;
2011. aastaks oli endine Larco saanud 1998. aasta kokkuleppe alusel laenujäägist 5 miljonit eurot.
Joined Cases T-129/95, T-2/96 and T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke and Lech-Stahlwerke v Commission [1999] ECR II-17, paragraph 104;
Kuna endisel Larcol on samuti võlg Kreeka riigi ees, sai riik kõik 5 miljonit eurot endale.
Joined Cases T-268/08 and T-281/08 Land Burgenland and Austria v Commission [2012] ECR II-0000, paragraph 48.
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib äriühingu lugeda raskustes olevaks ka siis, „kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus”.
Hellenic Republic Official Journal FEK Α-107.
Üldkohtu otsuse kohaselt võib negatiivset omakapitali „pidada oluliseks näitajaks äriühingu rahaliste raskuste kohta” [18].
Sources:
Kreeka ametiasutuste esitatud tõendid näitavad, et Larco võlast OERi ees (mis hiljem anti üle riigile) teatati korrapäraselt ja selle kohta oli esitatud arveid kooskõlas 1998. aasta võlgade tasaarveldamise kokkuleppega.
British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006-2010, http://www.bgs.ac.uk/;
Osa võlast saadi tagasi, kui äriühingu kasumlikkus seda võimaldas.
also Nickel Institute, http://www.nickelinstitute.org
Komisjon on teinud kindlaks, et Larco oli 2008. aastal raskustes olev äriühing.
Source:
Lisaks ei saa pidada preemiat 1 % aastas vastavaks tagatud laenudega seotud kohustuste täitmata jätmise riskile, arvestades Larco suuri rahalisi raskusi ning eriti tema oma- ja laenukapitali suhte kõrget väärtust.
British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006-2010, http://www.bgs.ac.uk/
Lisaks oli riik andnud Larcole juba 2008. aasta riigigarantii.
Case T-565/08 Corsica Ferries v Commission, judgment of 11 September 2012, paragraph 122.
Väljakujunenud kohtupraktikast lähtudes ei saa riigi osalemist 2009. aasta kapitalisüstis vaadelda eraldiseisvalt, vaid arvesse tuleb võtta ka teisi abimeetmeid [26].
Joined Cases C-399 10 P and C-401 10 P Bouygues SA, Bouygues Télécom SA v Commission, and Case T-11/95 BP Chemicals v Commission [1998], paragraph 171.
Seega on riigiabi 2. meetme puhul kokku 30 miljonit eurot ja see anti 22. detsembril 2008.
By virtue of the document Οικ2/27694/0025 of the Ministry of Finance.
meetme puhul on riigiabi kokku 44999999,40 eurot, kuid Kreeka ametiasutused peavad täpsustama abi andmise kuupäeva(d).
See Case C-70/72 Commission v Germany [1973] ECR 813, paragraph 13.
Makse peatamine pidi kehtima kuni lõpliku otsuseni kohtumenetluses, mille Larco lisamaksu määramise tõttu riigi vastu algatas.
See Joined Cases C-278/92, C-279/92 and C-280/92 Spain v Commission [1994] ECR I-4103, paragraph 75.
10. mail 2010 anti riigigarantii garantiikirjale, mille NBG andis Larcole väärtuses ligikaudu 10,8 miljonit eurot.
See Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, paragraphs 64 and 65.
Garantii oli määramata tähtajaga ning kattis garantiikirja täielikult garantiipreemiaga 2 % aastas.
Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ L 83, 27.3.1999, p. 1).
Aktsionäride koosoleku protokoll näitab, et Kreeka riik eraldas kapitali suurendamiseks 15 miljonit eurot 15. aprillil 2009 rahandusministeeriumi dokumendi Οικ2/27694/0025 alusel eesmärgiga eraldada kapitali suurendamiseks kokku 44999999,40 eurot.
1).
Meetme võtmise kuupäeva puhul võib aktsionäride 14. mai 2009. aasta koosoleku protokolli alusel järeldada, et Kreeka riik eraldas 15000000 eurot kapitali suurendamiseks 15. aprillil 2009 [27] eesmärgiga eraldada kapitali suurendamiseks [ebaselge] kokku 44999999,40 eurot.
ANNEX
Komisjonil ei ole andmeid selle kohta, mis kuupäeval eraldati ülejäänud osa riigi osalusest äriühingu aktsiakapitali suurendamiseks.
INFORMATION ABOUT THE AMOUNTS OF AID RECEIVED, TO BE RECOVERED AND ALREADY RECOVERED
asepresident
Identity of the beneficiary — measure
Võlg PPC ees oli 2004. aastal 39 miljonit eurot, 2011. aastal oli see täielikult tasutud;
of 28 August 2014
28. august 2014,
determining the date from which the Visa Information System (VIS) is to start operations in a 16th region
millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kuueteistkümnendas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)
According to Commission Implementing Decision 2013/493/EU [2], the 16th region where the collection and transmission of data to the Visa Information System (VIS) for all applications should start comprises Albania, Bosnia and Herzegovina, former Yugoslav Republic of Macedonia, Kosovo [3], Montenegro, Serbia, Turkey.
Vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2013/493/EL [2] koosneb kuueteistkümnes piirkond, kus andmete kogumine ja edastamine VISi kõigi taotluste jaoks peaks algama, Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist, Kosovost, [3] Montenegrost, Serbiast ja Türgist.
The Member States have notified the Commission that they have made the necessary technical and legal arrangements to collect and transmit the data referred to in Article 5(1) of Regulation (EC) No 767/2008 to the VIS for all applications in this region, including arrangements for the collection and/or transmission of the data on behalf of another Member State.
Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealuses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.
The condition laid down by the first sentence of Article 48(3) of Regulation (EC) No 767/2008 thus being fulfilled, it is therefore necessary to determine the date from which the VIS is to start operations in the 16th region.
Kuna määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõike 3 esimeses lauses sätestatud tingimus on täidetud, tuleb määrata kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse VIS tööle kuueteistkümnendas piirkonnas.
Given that Regulation (EC) No 767/2008 builds upon the Schengen acquis, Denmark, in accordance with Article 5 of the Protocol on the position of Denmark annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty establishing the European Community, decided to implement Regulation (EC) No 767/2008 in its national law.
Kuna määrus (EÜ) nr 767/2008 põhineb Schengeni acquis'l, otsustas Taani rakendada määrust (EÜ) nr 767/2008 siseriiklikus õiguses kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5.
This Decision constitutes a development of provisions of the Schengen acquis in which the United Kingdom does not take part, in accordance with Council Decision 2000/365/EC [4].
Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ [4].
This Decision constitutes a development of provisions of the Schengen acquis in which Ireland does not take part, in accordance with Council Decision 2002/192/EC [5].
Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ [5].
As regards Iceland and Norway, this Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Agreement concluded by the Council of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway concerning the latters' association with the implementation, application and development of the Schengen acquis [6], which fall within the area referred to in Article 1, point B of Council Decision 1999/437/EC [7].
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) [6] tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ [7] artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.
As regards Switzerland, this Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis [8], which fall within the area referred to in Article 1, point B of Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2008/146/EC [9].
Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) [8] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ [9] artikliga 3.
As regards Liechtenstein, this Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis [10], which fall within the area referred to in Article 1, point B of Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2011/350/EU [11].
Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) [10] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL [11] artikliga 3.
As regards Croatia, this Decision constitutes an act building upon, or otherwise related to, the Schengen acquis within the meaning of Article 4(2) of the 2011 Act of Accession,
Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,
The Visa Information System shall start operations in the 16th region determined by Implementing Decision 2013/493/EU on 25 September 2014.
Viisainfosüsteem rakendatakse rakendusotsusega 2013/493/EL kindlaks määratud kuueteistkümnendas piirkonnas tööle 25. septembril 2014.
Done at Brussels, 28 August 2014.
Brüssel, 28. august 2014
Decision No 541/2014/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 541/2014/EL,
establishing a Framework for Space Surveillance and Tracking Support
millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 189(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,
In its Communication of 4 April 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’, the Commission underlined that the shared competence in the field of space conferred upon the Union by the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) goes hand in hand with a reinforced partnership with the Member States.
Komisjon rõhutas oma 4. aprilli 2011. aasta teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) liidule kosmosevaldkonnas antud jagatud pädevus hõlmab ka tugevdatud partnerlust liikmesriikidega.
The Commission also emphasised that all new action must be based on existing resources and on the joint identification of where new resources are needed.
Samuti rõhutas komisjon, et kõik uued meetmed peavad tuginema olemasolevatele ressurssidele ja ühiselt tuleb määrata kindlaks uute ressursside vajadused.
In its Resolution of 26 September 2008 entitled ‘Taking forward the European Space Policy’ [3], the Council recalled that space assets have become indispensable for our economy and that their security must be ensured.
Nõukogu tuletas oma 26. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine” [3] meelde, et kosmosevara on meie majandusele hädavajalikuks muutunud ning et seetõttu tuleb tagada selle julgeolek.
It underlined the ‘need for Europe […] to develop a European capability for the monitoring and surveillance of its space infrastructure and space debris, initially based on existing national and European assets, taking benefit of relationships which may be established with other partner nations and their capabilities’.
Nõukogu toonitas, et „[---] Euroopa jaoks on vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega”.
In its Resolution of 25 November 2010 entitled ‘Global challenges: taking full benefit of European space systems’, the Council recognised the need for a future space situational awareness (SSA) capability as an activity at European level to develop and exploit existing national and European civil and military assets, and invited the Commission and the Council to propose a governance scheme and data policy that will allow Member States to contribute with their relevant national capabilities in accordance with applicable security requirements and regulations.
Oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine” tunnistas nõukogu vajadust omada tulevikus kosmose olukorrast ülevaate saamise kui Euroopa tasandi tegevuse alast suutlikkust, et töötada välja riiklikud ja Euroopa tsiviil- ja sõjalised vahendid ja kasutada olemasolevaid, ning kutsus komisjoni ja nõukogu üles esitama ettepaneku juhtimiskava ja andmepoliitika kohta, mis võimaldab liikmesriikidel anda oma panuse vastavalt riiklikule suutlikkusele kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuete ja eeskirjadega.
It further invited ‘all European institutional actors to explore appropriate measures’ which would build on defined civil and military user requirements, make use of relevant assets in accordance with applicable security requirements, and exploit the developments from the SSA preparatory programme of the European Space Agency (ESA).
Lisaks kutsus nõukogu „kõiki Euroopa institutsioone üles uurima sobivaid meetmeid”, mis lähtuksid kindlaksmääratud tsiviil- ja sõjaliste kasutajate nõuetest ning mille võtmisel kasutataks asjaomaseid vahendeid kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuetega ning kosmose olukorrast ülevaate saamise vallas läbiviidava Euroopa Kosmoseagentuuri ettevalmistava programmi tulemusi.
The Council conclusions of 31 May 2011 on the Communication of the Commission ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’ and the Council Resolution of 6 December 2011 entitled ‘Orientations concerning added value and benefits of space for the security of European citizens’ [4] reiterated the need for an effective SSA capability as an activity at European level, and called on the Union to make ‘the widest possible use of assets, competences and skills that are already existing or being developed in Member States, at European level and as appropriate, internationally’.
Nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldustes komisjoni teatise „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” teemal ja nõukogu 6. detsembri 2011. aasta resolutsioonis „Suunised, mis käsitlevad kosmose lisandväärtust ja eeliseid Euroopa kodanike turvalisuse kindlustamisel” [4] rõhutati vajadust tõhusa kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkuse kui Euroopa tasandi tegevuse järele ning leiti, et liit peaks „kasutama võimalikult laiaulatuslikult liikmesriikides, Euroopa ja asjakohastel juhtudel rahvusvahelisel tasandil olemas olevaid või välja arendamisel olevaid varasid, teadmisi ja oskusi”.
Recognising the dual use nature of such a system and taking account its particular security dimension, the Council called upon the Commission and European External Action Service (EEAS), in close cooperation with ESA and Member States, which own such assets and have capacities, and in consultation with all actors involved, to come forward with proposals to fully exploit and build on those assets and capacities in order to develop a SSA capability as an activity at European level, and in that context, to define an appropriate governance and data policy taking care of the high sensitivity of SSA data.
Tunnistades sellise süsteemi kaheseks kasutuseks sobivat olemust ja võttes arvesse selle erilist julgeolekumõõdet, kutsus nõukogu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tihedas koostöös Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikidega, kellel on sellist vara ja suutlikkust, ning konsulteerides kõikide asjaosalistega, esitama ettepanekuid kõnealuse vara ja suutlikkuse täieliku kasutamise ja neile tuginemise kohta, et arendada välja kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkus kui Euroopa tasandi tegevus, ning seoses sellega määratlema asjaomast juhtimist ja andmepoliitikat, hoolitsedes kosmose olukorrast ülevaate saamise alaste väga tundlike andmete kaitse eest.
SSA is generally understood as covering three main areas, namely Space Surveillance and Tracking (SST), Space Weather Monitoring and Forecasting and Near-Earth Objects.
Üldiselt hõlmab kosmose olukorrast ülevaate saamine kolme peamist valdkonda, nimelt kosmose jälgimine ja seire (Space Surveillance and Tracking, edaspidi „SST”), kosmoseilmastiku jälgimine ja prognoosimine ning maalähedased objektid.
Activities in these areas aim to protect infrastructures in space and from space.
Kõnealuste valdkondade tegevuste eesmärgiks on kaitsta infrastruktuure kosmoses ja kosmosest.
This Decision, which covers SST, should foster synergies across these areas.
Käesolev otsus, mis hõlmab kosmose jälgimist ja seiret, peaks tõhustama kõnealuste valdkondade vahelist sünergiat.
With a view to reducing risks of collision, the Union would also seek synergies with initiatives of active removal and passivation measures of space debris, such as the one developed by ESA.
Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab liit saavutada sünergiat ka algatustega, mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise ja passiveerimise meetmeid (näiteks Euroopa Kosmoseagentuuri algatus).
Space debris has become a serious threat to the security, safety and sustainability of space activities.
Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealaste tegevuste turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele.