natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Age, body weight and inclusion criteria
Söödavalikut võib mõjutada vajadus kindlustada sobiva lisasegu lisamine, kui uuritavat kemikaali manustatakse sellisel viisil.
Healthy parental animals, which have not been subjected to previous experimental procedures, should be used.
Tuleks määrata uuritava kemikaali sisaldus, homogeensus ja stabiilsus kandeaines.
Both males and females should be studied and the females should be nulliparous and non-pregnant.
Söödas ja joogivees tuleks korrapäraselt määrata saasteainete sisaldus.
The P animals should be sexually mature, of similar weight (within sex) at initiation of dosing, similar age (approximately 90 days) at mating, and representative of the species and strain under study.
Uuringu ajal kasutatud iga söödapartii proovid tuleks säilitada sobivates tingimustes (nt külmutatult –20 °C juures) kuni uuringu lõpuni juhuks, kui tulemustest selgub, et sööda komponente oleks vaja täiendavalt uurida.
Animals should be acclimated for at least 5 days after arrival.
Loomad peavad olema puurides väikeste rühmadena, igas puuris on samast soost ja sama doosirühma loomad.
The animals are randomly assigned to the control and treatment groups, in a manner, which results in comparable mean body weight values among the groups (i.e. ± 20 % of the mean).
Loomi võib hoida ka üksikult, et vältida võimalikke vigastusi (nt isasloomad pärast paaritumisperioodi).
The temperature in the experimental animal room should be 22 °C (± 3 °C).
Paaritumine peab toimuma selleks ettenähtud sobivates puurides.
Relative humidity should be between 30-70 %, with an ideal range of 50-60 %.
Kui on saadud tõendid kopulatsiooni kohta, paigutatakse tiineks peetavad emasloomad eraldi poegimis- või pesakonnapuuridesse ja varustatakse nad ettenähtud sobiva ja kindlaksmääratud pesamaterjaliga.
Artificial lighting should be set at 12 hours light, 12 hours dark.
Pesakondi peetakse koos emaga kuni võõrutamiseni.
Conventional laboratory diets may be used with an unlimited supply of drinking water.
F1-loomi tuleb pidada väikeste rühmadena, igas puuris on samast soost ja sama doosirühma loomad võõrutusperioodist kuni uuringu lõpetamiseni.
Careful attention should be given to diet phytoestrogen content, as a high level of phytoestrogen in the diet might affect some reproductive endpoints.
Kui see on teaduslikult põhjendatud, võib loomi pidada üksikult.
Standardised, open-formula diets in which estrogenic chemicals have been reduced are recommended (2)(30).
Fütoöstrogeenide sisaldus valitud allapanumaterjalis peaks olema minimaalne.
The choice of diet may be influenced by the need to ensure a suitable admixture of a test chemical when administered by this method.
Loomade arv ja märgistamine
Content, homogeneity and stability of the test chemical in the diets should be verified.
Tavaliselt peaks igas doosi- ja kontrollrühmas olema piisav arv paarituvaid loomi, nii et igas doosirühmas oleks vähemalt 20 tiinet emaslooma.
The feed and drinking water should be regularly analysed for contaminants.
Eesmärk on saada piisavalt tiinusjuhtumeid, et oleks võimalik mõistlikult hinnata kemikaali võimet mõjutada P-põlvkonna viljakust, tiinust ja vanemakäitumist ning F1-põlvkonna järglaste kasvu ja arengut viljastumisest kuni suguküpsuseni.
Samples of each batch of the diet used during the study should be retained under appropriate conditions (e.g. frozen at – 20 °C), until finalisation of the report, in case the results necessitate a further analysis of diet ingredients.
Kui vajalikku arvu tiineid loomi ei saada, ei tähenda see veel tingimata katse kehtetuks tunnistamist; iga üksikjuhtu tuleb eraldi hinnata ja kaaluda, kuivõrd see võib mõjutada uuritava kemikaali hindamist.
Animals should be caged in small groups of the same sex and treatment group.
Igale P-loomale omistatakse kordumatu tunnusnumber enne dooside manustamise algust.
They may be housed individually to avoid possible injuries (e.g. males after the mating period).
Kui varasemad laboriandmed näitavad, et olulisel osal emasloomadest ei tarvitse esineda korrapäraseid innatsükleid (4 või 5 päeva), soovitatakse enne dooside manustamise algust hinnata innatsükleid.
Mating procedures should be carried out in suitable cages.
Alternatiivina võib rühmasid suurendada, et vähemalt 20 emasloomal igas rühmas oleksid tagatud korrapärased innatsüklid (4 või 5 päeva) dooside manustamise alguses.
After evidence of copulation, females that are presumed to be pregnant are housed separately in parturition or maternity cages where they are provided with appropriate and defined nesting materials.
Vastsündinute esmakordsel vaatlusel sündimispäeval või sündimisele järgneval päeval (postnatal day, PND) 0 või 1 märgistatakse kõik F1-järglased kordumatu märgisega.
Litters are housed with their mothers until weaning.
Andmeid F1-järglaste ja, vajaduse korral, F2-järglaste päritolupesakonna kohta tuleb säilitada kogu uuringu jooksul.
F1 animals should be housed in small groups of the same sex and treatment group from weaning to termination.
Olemasolev teave uuritava kemikaali kohta
If scientifically justified, animals can be housed individually.
Oluline on läbi vaadata olemasolev teave, et teha otsused manustamisviisi, kandeaine, loomaliigi, dooside valiku kohta, samuti otsused dooside manustamise ajakava võimaliku muutmise kohta.
The level of phytoestrogens contained in the selected bedding material should be minimal.
Laiendatud ühe põlvkonna reproduktiivtoksilisuse uuringu kavandamisel tuleks seepärast võtta arvesse kogu asjakohane olemasolev teave: uuritava kemikaali füüsikalis-keemilised ja toksiko-kineetilised omadused (sealhulgas liigispetsiifiline metabolism), toksikodünaamilised omadused, struktuuri-aktiivsuse sõltuvused (SAR), in vitro kindlaks tehtud metaboolsed protsessid, mürgisuse uuringute tulemused ja asjakohane teave struktuurianaloogide kohta.
Number and identification of animals
Esialgset teavet imendumise, jaotumise, metabolismi ja väljutamise (ADME) ning bioakumulatsiooni kohta võib tuletada keemilisest struktuurist, füüsikalis-keemilistest andmetest, plasmavalkude sidumise ulatusest või toksiko-kineetilistest (TK) uuringutest, samal ajal kui mürgisusuuringute tulemused annavad lisateavet, nt NOAELi, metabolismi või selle indutseerimise kohta.
Normally, each test and control group should contain a sufficient number of mating pairs to yield at least 20 pregnant females per dose group.
Toksiko-kineetiliste andmete kaalumine
The objective is to produce enough pregnancies to ensure a meaningful evaluation of the potential of the chemical to affect fertility, pregnancy and maternal behaviour of the P generation and growth and development of the F1 offspring, from conception to maturity.
Kuigi TK andmeid ei nõuta, võivad varasemad TK andmed doosivahemiku määramise või muudest katsetest olla uuringu kavandamisel, dooside valimisel ja tulemuste tõlgendamisel olla väga kasulikud.
Failure to achieve the desired number of pregnant animals does not necessarily invalidate the study and should be evaluated on a case-by-case basis, considering a possible causal relationship to the test chemical.
Eriti kasulikud on andmed, mis:
Each P animal is assigned a unique identification number before dosing starts.
lubavad kontrollida areneva loote ja poegade kokkupuudet uuritava kemikaaliga (või asjakohaste metaboliitidega), 2) võimaldavad saada sisemise dosimeetria hinnangu ja 3) võimaldavad hinnata võimalikke doosist sõltuvaid küllastunud kineetilisi protsesse.
If laboratory historical data suggest that a significant proportion of females may not show regular (4 or 5-day) oestrous cycles, then an assessment of oestrous cycles before start of treatment is advised.
Täiendavaid TK andmeid, näiteks metaboliidiprofiile, kontsentratsiooni-aja kõveraid jne, tuleks samuti arvesse võtta, kui need on kättesaadavad.
Alternatively, the group size may be increased to ensure that at least 20 females in each group would have regular (4 or 5-day) oestrous cycles at start of treatment.
Täiendavaid TK andmeid võib koguda ka põhikatse ajal tingimusel, et see ei takista põhiuuringu näitajate kogumist ja tõlgendamist.
All F1 offspring are uniquely identified when neonates are first examined on postnatal day (PND) 0 or 1.
Üldjuhul on laiendatud ühe põlvkonna reproduktiivtoksilisuse uuringu kavandamisel kasulikud järgmised TK andmed:
Records indicating the litter of origin should be maintained for all F1 animals, and F2 animals where applicable, throughout the study.
hiline tiinus (nt 20. päev pärast tiinestumispäeva) — emalooma veri ja loote veri;
Available information on the test chemical
keskmine imetamisperiood (PND 10) — ema veri, järglaste veri ja/või piim;
The review of existing information is important for decisions on the route of administration, the choice of the vehicle, the selection of animal species, the selection of dosages and potential modifications of the dosing schedule.
varajane võõrutusjärgne periood (nt PND 28) — võõrutatud poegade vereproovid.
Therefore, all the relevant available information on the test chemical, i.e. physico-chemical, toxicokinetics (including species-specific metabolism), toxicodynamic properties, structure-activity relationships (SARs), in vitro metabolic processes, results of previous toxicity studies and relevant information on structural analogues should be taken into consideration in planning the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study.
Konkreetsete analüüsitavate ainete (nt lähtekemikaal ja/või metaboliidid) ja proovivõtmise kava kindlaksmääramisel tuleks olla paindlik.
Preliminary information on absorption, distribution, metabolism and elimination (ADME) and bioaccumulation may be derived from chemical structure, physico-chemical data, extent of plasma protein binding or toxicokinetic (TK) studies, while results from toxicity studies give additional information, e.g. on NOAEL, metabolism or induction of metabolism.
Näiteks sõltub teataval proovivõtupäeval võetavate proovide arv ja võtmise aeg kokkupuutumisteest ja eelteadmistest TK omaduste kohta mittetiine looma puhul.
Consideration of toxicokinetic data
Kui uuritavat kemikaali manustatakse söödaga, on piisav, kui proove võetakse kõikidel päevadel ühel sobival ajal; dooside manustamisel sondi kaudu võib vaja olla täiendavaid proovivõtuaegu, et saaks paremini hinnata sisemiste dooside vahemikku.
Although not required, TK data from previously conducted dose range-finding or other studies are extremely useful in the planning of the study design, selection of dose levels and interpretation of results.
Siiski ei ole vaja ühelgi proovide võtmise päeval saada kontsentratsiooni ajast sõltuvuse täielikku kõverat.
Of particular utility are data which:
Vajaduse korral võib ühes pesakonnas kummastki soost loodete ja vastsündinute vereproovid koondada.
verify exposure of developing foetuses and pups to the test chemical (or relevant metabolites), 2) provide an estimate of internal dosimetry, and 3) evaluate for potential dose-dependent saturation of kinetic processes.
Manustamistee valimisel tuleks arvestada kokkupuuteviise, mis on inimese kokkupuute puhul kõige asjakohasemad.
Additional TK data, such as metabolite profiles, concentration-time courses, etc. should also be considered, if they are available.
Kuigi katse-eeskiri on koostatud nii, et uuritavat kemikaali manustatakse söödaga, võib seda muuta, et manustada kemikaali muul viisil (joogivee, sondi kaudu, sissehingamise teel, naha kaudu), olenevalt kemikaali omadustest ja teabest, mida tahetakse saada.
Supplemental TK data may also be collected during the main study, provided that it does not interfere with the collection and interpretation of the main study endpoints.
Kandeaine valimine
As a general guide, the following TK data set would be useful in planning the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study:
Vajaduse korral lahustatakse või suspendeeritakse uuritav kemikaal sobivas kandeaines.
Late pregnancy (e.g. Gestation Day 20) — maternal blood and foetal blood
Soovitatakse võimaluse korral kaaluda kõigepealt vesilahuse/suspensiooni kasutamist, seejärel õlilahuse/õlisuspensiooni (nt maisiõli) kasutamist.
Mid-lactation (PND 10) — maternal blood, pup blood and/or milk
Muu kandeaine kui vee puhul tuleks teada kandeaine mürgiseid omadusi.
Early post-weaning (e.g. PND 28) — weanling blood samples.
Tuleks määrata uuritava kemikaali stabiilsus kandeaines.
For example, the number and timing of sample collection on a given sampling day will be dependent upon route of exposure and prior knowledge of TK properties in non-pregnant animals.
Doosi valimine
However, it is not necessary to generate a full concentration time-course on any of the sampling days.
Sobiva doositaseme valimisel peab uurija arvestama kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas varasemate uuringutega dooside kohta saadud teavet, tiinete ja mittetiinete loomadega saadud toksiko-kineetilisi andmeid, imetamisel piimaga edasikandumise ulatust ja inimeste kemikaaliga kokkupuute hinnanguid.
If necessary, blood can be pooled by sex within litters for fetal and neonatal analyses.
Kui on olemas TK andmed, mis näitavad TK-protsesside küllastumist dooside suurendamise korral, tuleks vältida suurte dooside kasutamist, mille juures selgelt esineb küllastumine, loomulikult tingimusel, et inimeste kokkupuude on eeldatavasti tunduvalt allpool küllastumispunkti jõudmist.
Selection of the route should take into consideration the route(s) most relevant for human exposure.
Sellistel juhtudel peaks suurim doos olema murdepunkti kohal või veidi üle selle punkti, kus algab mittelineaarne toksiko-kineetika.
Although the protocol is designed for administration of the test chemical through the diet, it can be modified for administration by other routes (drinking water, gavage, inhalation, dermal), depending on the characteristics of the chemical and the information required.
Kui asjakohased TK andmed puuduvad, peaksid doositasemed põhinema mürgisusel, kui neid ei piira uuritava kemikaali füüsikalis-keemilised omadused.
Choice of the vehicle
Kui doositasemed põhinevad mürgisusel, valitakse kõrgeim doos nii, et see põhjustaks teatavat süsteemset toksilisust, kuid mitte loomade surma ega tõsiseid kannatusi.
Where necessary, the test chemical is dissolved or suspended in a suitable vehicle.
Doosimäärade alanev järjestus tuleks valida nii, et näidata doosiga seotud mõju ja teha kindlaks täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldav doos või mõju avastamise piiri lähedane doos, mis võimaldaks leida võrdlusdoosi kõige tundlikuma(te) näitaja(te) jaoks.
It is recommended that, where possible, the use of an aqueous solution/suspension is considered first, followed by consideration of a solution/suspension in oil (e.g. corn oil).
Sageli on optimaalsed kahe- või neljakordsed dooside vahemikud, et dooside vahemik NOAELi ja LOAELi vahel ei oleks liiga suur.
For vehicles other than water, the toxic characteristics of the vehicle should be known.
Väga suure doosivahemiku (nt üle 10 korra) kasutamisele on sageli eelistatav neljanda doosirühma lisamine.
Use of vehicles with potential intrinsic toxicity should be avoided (e.g. acetone, DMSO).
Kontrollrühma loomi koheldakse samamoodi kui doosirühma loomi, välja arvatud uuritava kemikaali manustamine.
Considerations should be given to the following characteristics if a vehicle or other additive is used to facilitate dosing:
Kontrollrühm on rühm, kellele doose ei manustata või manustatakse kahjutut ainet või kandeainet, kui uuritava kemikaali manustamisel kasutatakse kandeainet.
effects on the chemical properties of the test chemical that may alter its toxic characteristics;
Kui kasutatakse kandeainet, saab kontrollrühm kandeainet suurimas kasutatud mahus.
Dose selection
Piirsisalduskatse
Normally, the study should include at least three dose levels and a concurrent control.
Kui korduvdoosi uuringutes ei ole leitud tõendeid mürgisuse kohta doosis vähemalt 1000 mg kehamassi kg kohta päevas või kui andmete põhjal, mis on saadud struktuuri või metabolismi poolest sarnaste kemikaalidega (metabolism on in vivo või in vitro andmete järgi sarnane), ei pruugi mitme doositasemega uuring olla vajalik.
When selecting appropriate dose levels, the investigator should consider all available information, including the dosing information from previous studies, TK data from pregnant or non-pregnant animals, the extent of lactational transfer, and estimates of human exposure.
Sellisel juhul võiks laiendatud ühe põlvkonna reproduktiivtoksilisuse uuringu teha kontrollrühma ja ainult ühe doosirühmaga, milles doos on 1000 mg kehamassi kg kohta päevas.
If TK data are available which indicate dose-dependent saturation of TK processes, care should be taken to avoid high dose levels which clearly exhibit saturation, provided of course, that human exposures are expected to be well below the point of saturation.
Kui aga sellise piirsisalduskatsega leitakse tõendeid reproduktiivtoksilisuse või arenguhäireid põhjustava toksilisuse kohta, tuleb teha uuring madalamate doositasemetega, et leida NOAEL.
In such cases, the highest dose level should be at, or just slightly above the inflection point for transition to nonlinear TK behaviour.
Sellised kaalutlused piirsisalduskatse kohta kehtivad ainult juhul, kui inimese kokkupuude ei viita sellele, et on vaja uurida kõrgemat doositaset.
In the absence of relevant TK data, the dose levels should be based on toxic effects, unless limited by the physical/chemical nature of the test chemical.
EESKIRJAD
If dose levels are based on toxicity, the highest dose should be chosen with the aim to induce some systemic toxicity, but not death or severe suffering of the animals.
Järglaste kokkupuude
A descending sequence of dose levels should be selected in order to demonstrate any dose-related effect and to establish NOAELs or doses near the limit of detection that would allow for derivation of a benchmark dose for the most sensitive endpoint(s).
Kemikaali manustamine sööda kaudu on eelistatud meetod.
To avoid large dose spacing between NOAELs and LOAELs, two- or four-fold intervals are frequently optimal.
Sondiuuringute tegemise kohta tuleks märkida, et imetatavad pojad saavad uuritavat kemikaali tavaliselt üksnes kaudselt, piimaga; otsene dooside manustamine algab nende jaoks võõrutamise ajal.
The addition of a fourth test group is often preferable to using a very large interval (e.g. more than a factor of 10) between doses.
Sööda või joogiveega manustamise uuringutes hakkavad pojad uuritavat kemikaali otse saama siis, kui nad imetamisperioodi viimasel nädalal hakkavad ise sööma.
Except for treatment with the test chemical, animals in the control group are handled in an identical manner to the test group subjects.
Kui uuritavat kemikaali eritub piima sisse vähe ja kui ei saa tõendada järglaste pidevat kokkupuudet kemikaaliga, tuleks kaaluda uuringu korralduse muutmist.
This group should be untreated or sham-treated or a vehicle-control group if a vehicle is used in administering the test chemical.
Sellistel juhtudel tuleks kaaluda vahetut manustamist poegadele imetamise ajal, võttes arvesse TK kohta olemas olevat teavet, toksilisust järglastele või muutusi biomarkerites (3, 4).
If a vehicle is used, the control group should receive the vehicle in the highest volume used.
Enne imetatavatele poegadele dooside otsese manustamise uuringu tegemist tuleks hoolikalt kaaluda eeliseid ja puudusi (5).
Limit test
Doseerimise ajakava ja doseerimine
If there is no evidence of toxicity at a dose of at least 1000 mg/kg body weight/day in repeat-dose studies, or if toxicity would not be expected based upon data from structurally- and/or metabolically-related chemicals, indicating similarity in the in vivo/in vitro metabolic properties, a study using several dose levels may not be necessary.
Teave innatsüklite, isas- ja emassuguelundite histopatoloogia ja munandi/munandimanuse spermaanalüüsi kohta võib olla juba varem saadud piisavalt pikkade korduvdoosiuuringutega.
In such cases, the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study could be conducted using a control group and a single dose of at least 1000 mg/kg body weight/day.
Enamikul juhtudest peetakse mõlema soo puhul piisavaks kahenädalast dooside manustamist enne paaritumist.
However, should evidence for reproductive or developmental toxicity be found at this limit dose, further studies at lower dose levels will be required to identify a NOAEL.
Emasloomade puhul hõlmab see 3–4 täielikku innatsüklit ja see peaks olema piisav, et avastada kõik kahjulikud mõjud innatsüklile.
PROCEDURES
Uuringu lõpetamise ajaks, kui uuritakse munandi ja munandimanuse histopatoloogiat ja tehakse sperma näitajate analüüs, on P- ja F1-põlvkonna isasloomad uuritava kemikaaliga kokku puutunud vähemalt ühe täieliku spermatogeneesi protsessi jooksul (6, 7, 8, 9) ja OECD juhenddokument nr 151 (40)).
Exposure of offspring
Paaritumiseelse kokkupuute stsenaariume isasloomade puhul võiks kohandada, kui varasemate uuringutega on selgelt kindlaks tehtud mürgisus munandite jaoks (spermatogeneesi häired) või mõjud seemnerakkude struktuurile ja funktsioonile.
Dietary exposure is the preferred method of administration.
Samamoodi võib emasloomade puhul olla põhjendatud kokkupuutestsenaariumi muutmine, kui on teada, et uuritav kemikaal mõjutab innatsüklit ja seega tiinestumisvõimet.
If gavage studies are performed, it should be noted that the pups will normally only receive test chemical indirectly through the milk, until direct dosing commences for them at weaning.
Erijuhtudel võib olla lubatav, et P-põlvkonna emasloomadele hakatakse uuritavat kemikaali manustama alles pärast seda, kui on saadud sperma suhtes positiivne tupeäie (vt OECD juhenddokument nr 151 (40)).
In diet or drinking water studies, the pups will additionally receive test chemical directly when they commence eating for themselves during the last week of the lactation period.
Kui paaritumiseelne kemikaali manustamise periood on kindlaks määratud, tuleks uuritavat kemikaali loomadele pidevalt manustada 7 päeval nädalas kui lahkamiseni.
Modifications to the study design should be considered when excretion of the test chemical in milk is poor and where there is lack of evidence for a continuous exposure of the offspring.
Kõigile loomadele tuleks uuritavat kemikaali manustada sama meetodiga.
In these cases, direct dosing of pups during the lactation period should be considered based on available TK information, offspring toxicity or changes in bio-markers (3) (4).
Dooside manustamist tuleks jätkata 2-nädalase paaritumisperioodi jooksul ja P-põlvkonna emasloomadele kogu tiinuse ja imetamise vältel kuni uuringu lõpetamiseni pärast võõrutamist.
Careful consideration of benefits and disadvantages should be made prior to conducting direct-dosing studies on nursing pups (5).
Isasloomadele tuleb doose manustada samal viisil kuni katse lõpetamiseni, kui F1-põlvkonna loomad võõrutatakse.
Dosing schedule and administration of doses
Lahkamise juures tuleks eelkõige pidada kinni emaste lahkamise ajakavast, kuna emasloomad tuleks lahata ühel ja samal või lähedasel imetamispäeval.
Some information on oestrous cycles, male and female reproductive tract histopathology and testicular/epididymal sperm analysis may be available from previous repeat-dose toxicity studies of adequate duration.
Isasloomade lahkamine võib jaotuda suuremale arvule päevadele, olenevalt labori võimalustest.
The duration of the pre-mating treatment in the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study is therefore aimed at the detection of effects on functional changes that may interfere with mating behaviour and fertilisation.
Kui otsest dooside manustamist ei ole alustatud juba imetamise ajal, alustatakse valitud F1-põlvkonna isas- ja emasloomadele kemikaali otsest manustamist võõrutamise ajal ja seda tuleks jätkata kuni kavandatud lahkamiseni, sõltuvalt kohorti määramisest.
The pre-mating treatment should be sufficiently long to achieve steady-state exposure conditions in P males and females.
Kemikaalide puhul, mida manustatakse sööda või joogiveega, on oluline tagada, et sisseantavad uuritava kemikaali kogused ei muudaks tavalist toitumise või joogivee tarbimise tasakaalu.