natgillin/translations-raw huggingface dataset:
74).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 74).
Directive 96/100/EC of the European Parliament and of the Council of 17 February 1997 amending the Annex to Directive 93/7/EEC on the return of cultural objects unlawfully removed from the territory of a Member State (OJ L 60, 1.3.1997, p.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).
59).
ELT L 159, 28.5.2014, lk 1”.
Directive 2001/38/EC of the European Parliament and of the Council of 5 June 2001 amending Council Directive 93/7/EEC on the return of cultural objects unlawfully removed from the territory of a Member State (OJ L 187, 10.7.2001, p.
I LISA
43).
A OSA
Council Regulation (EC) No 116/2009 of 18 December 2008 on the export of cultural goods (OJ L 39, 10.2.2009, p.
Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos hilisemate muudatustega
1).
(osutatud artiklis 20)
Regulation (EU) No 1024/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on administrative cooperation through the Internal Market Information System and repealing Commission Decision 2008/49/EC (‘the IMI Regulation’) ( OJ L 316, 14.11.2012, p.
Nõukogu direktiiv 93/7/EMÜ
1).
(EÜT L 74, 27.3.1993, lk 74)
Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data (OJ L 281, 23.11.1995, p.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/100/EÜ
74).
(EÜT L 60, 1.3.1997, lk 59)
Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data (OJ L 8, 12.1.2001, p.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/38/EÜ
1).
(EÜT L 187, 10.7.2001, lk 43)
OJ L 159 28.5.2014, p.
B OSA
1’.
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
ANNEX I
Direktiiv
PART A
Ülevõtmise tähtpäev
Repealed Directive with list of its successive amendments
93/7/EMÜ
(referred to in Article 20)
15.12.1993 (Belgias, Saksamaal ja Madalmaades 15.3.1994)
Council Directive 93/7/EEC
II LISA
(OJ L 74, 27.3.1993, p.
Vastavustabel
74).
Direktiiv 93/7/EMÜ
Directive 96/100/EC of the European Parliament and of the Council
Käesolev direktiiv
(OJ L 60, 1.3.1997, p.
Artikli 1 punkti 1 esimene taane
59).
Artikli 2 punkt 1
Directive 2001/38/EC of the European Parliament and of the Council
Artikli 1 punkti 1 teise taande sissejuhatav osa
(OJ L 187, 10.7.2001, p.
Artikli 1 punkti 1 teise taande esimese alltaande esimene lause
43).
Artikli 1 punkti 1 teise taande esimese alltaande teine lause
PART B
Artikli 2 punkt 8
List of time-limits for transposition into national law
Artikli 1 punkti 1 teise taande teine alltaane
Directive
Artikli 1 punkti 2 esimene taane
Time-limit for transposition
Artikli 2 punkti 2 alapunkt a
93/7/EEC
Artikli 1 punkti 2 teine taane
15.12.1993 (15.3.1994 for Belgium, Germany and the Netherlands)
Artikli 2 punkti 2 alapunkt b
ANNEX II
Artikli 1 punktid 3–7
Correlation table
Artikli 2 punktid 3–7
Directive 93/7/EEC
Artikli 4 sissejuhatav osa
This Directive
Artikli 5 esimese lõigu sissejuhatav osa
Article 1, point (1), first indent
Artikli 4 punktid 1 ja 2
Article 2, point (1)
Artikli 5 esimese lõigu punktid 1 ja 2
Article 1, point (1), second indent, introductory part
Artikli 4 punkt 3
Article 1, point (1), second indent, first sub-indent, first phrase
Artikli 5 esimese lõigu punkt 3
Article 1, point (1), second indent, first sub-indent, second phrase
Artikli 4 punktid 4–6
Article 2, point (8)
Artikli 5 esimese lõigu punktid 4–6
Article 1, point (1), second indent, second sub-indent
Artikli 5 teine lõik
Article 1, point (2), first indent
Artikli 5 esimene lõik
Article 2, point (2)(a)
Artikli 6 esimene lõik
Article 1, point (2), second indent
Artikli 5 teise lõigu esimene taane
Article 2, point (2)(b)
Artikli 6 teise lõigu punkt a
Article 1, points (3) to (7)
Artikli 5 teise lõigu teine taane
Article 2, points (3) to (7)
Artikli 6 teise lõigu punkt b
Article 4, introductory part
Artikli 7 esimene lõik
Article 5, first paragraph, introductory part
Artikli 6 teine lõik
Article 4, points (1) and (2)
Artikli 7 teine lõik
Article 5, first paragraph, points (1) and (2)
Artikli 7 kolmas lõik
Article 4, point (3)
Artikli 7 lõiked 1 ja 2
Article 5, first paragraph, point (3)
Artikli 8 lõiked 1 ja 2
Article 4, points (4) to (6)
Artikli 9 esimene lõik
Article 5, first paragraph, points (4) to (6)
Artikli 10 esimene lõik
Article 5, second paragraph
Artikli 9 teine lõik
Article 5, first paragraph
Artikli 10 teine lõik
Article 6, first paragraph
Artikli 9 kolmas ja neljas lõik
Article 5, second paragraph, first indent
Artikli 10 kolmas ja neljas lõik
Article 6, second paragraph, point (a)
Artiklid 10–15
Article 5, second paragraph, second indent
Artiklid 11–16
Article 6, second paragraph, point (b)
Artikli 16 lõiked 1 ja 2
Article 7, first paragraph
Artikli 17 lõiked 1 ja 2
Article 6, second paragraph
Artikli 16 lõige 3
Article 7, second paragraph
Artikli 16 lõige 4
Article 7, third paragraph
Lisa
Article 7(1) and (2)
I lisa
Article 8(1) and (2)
II lisa
Article 9, first paragraph
Samuti peaksid liikmesriigid hõlbustama kultuuriväärtuste tagastamist sellele liikmesriigile, kelle territooriumilt need kultuuriväärtused on ebaseaduslikult välja viidud, olenemata selle liikmesriigi liidug a ühinemise kuupäevast, ning nad peaksid tagama, et selliste esemete tagastamine ei too kaasa põhjendamatuid kulusid.
Article 10, first paragraph
otsivad taotleva liikmesriigi taotlusel üles asjaomasest liikmesriigist ebaseaduslikult väljaviidud konkreetse kultuuriväärtuse ja teevad kindlaks selle omaniku ja/või valdaja.
Article 9, second paragraph
Selleks et määrata kindlaks, kas omanik täitis hoolsuskohustust, võetakse arvesse kõiki eseme hankimise tingimusi, eelkõige eseme päritolu käsitlevaid dokumente, taotluse esitanud liikmesriigi õigusaktidega nõutavaid ekspordilubasid, poolte tegevuse iseloomu, makstud hinda, seda, kas omanik kasutas varastatud kultuuriväärtuste kohta loodud registreid, millele tal oli juurdepääs, muud asjakohast teavet, mida ta oleks saanud mõistlikul viisil hankida, või muid toiminguid, mida iga mõistlik inimene oleks samas olukorras teinud.
Article 10, second paragraph
võimaldavad taotluse esitanud liikmesriigi pädevatel asutustel kontrollida, kas kõnealuse eseme puhul on tegemist kultuuriväärtusega, tingimusel et kontrollimine toimub kuue kuu jooksul pärast punktis 2 osutatud teatamist.
Corrigendum to Directive 2014/60/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on the return of cultural objects unlawfully removed from the territory of a Member State and amending Regulation (EU) No 1024/2012
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/60/EL (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012) parandused
(Official Journal of the European Union L 159 of 28 May 2014)
(Euroopa Liidu Teataja L 159, 28. mai 2014)
On contents page and page 1, title:
Sisukorras ja leheküljel 1
‘Directive 2014/60/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on the return of cultural objects unlawfully removed from the territory of a Member State and amending Regulation (EU) No 1024/2012 (Recast)’,
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/60/EL, 15. mai 2014, liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (uuesti sõnastatud)”
‘Directive 2014/60/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on the return of cultural objects unlawfully removed from the territory of a Member State and amending Regulation (EU) No 1024/2012 (Recast) (Text with EEA relevance)’;
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/60/EL, 15. mai 2014, liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)”.
on page 6, Article 17(1):
Leheküljel 6 artikli 17 lõikes 1
By 18 December 2015 and every five years thereafter, …’,
Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 18. detsembril 2015 ja seejärel …”
By 18 December 2020 and every five years thereafter, …’.
Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 18. detsembril 2020 ja seejärel …”.
Directive 2014/61/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/61/EL,
on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks
kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta
The digital economy is changing the internal market profoundly.
Digitaalmajandus muudab siseturgu põhjalikult.
With its innovation, speed and reach across borders it has the potential to take internal market integration to a new level.
Tänu innovaatilisusele, kiirusele ja piiriülesele ulatusele on sellel potentsiaali, mis võib viia siseturu integratsiooni uuele tasemele.
The Union's vision is that of a digital economy that delivers sustainable economic and social benefits based on modern online services and fast internet connections.
Liidu eesmärk on arendada välja digitaalmajandus, mis nüüdisaegsete võrguteenuste ja kiire interneti ühenduse abil annaks jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset kasu.
A high quality digital infrastructure underpins virtually all sectors of a modern and innovative economy and is of strategic importance to social and territorial cohesion.
Kvaliteetne digitaalne taristu toetab praktiliselt kõiki nüüdisaegse ja innovaatilise majanduse sektoreid ning omab sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast strateegilist tähtsust.
Therefore, all citizens as well as the private and public sectors must have the opportunity to be part of the digital economy.
Seetõttu peab kõigil kodanikel ning samuti era- ja avalikul sektoril ja ettevõtjatel olema võimalus osaleda digitaalmajanduses.
Acknowledging the importance of high-speed broadband roll-out, Member States have endorsed the ambitious broadband targets set out in the Communication from the Commission entitled ‘The Digital Agenda for Europe — Driving European growth digitally’ (‘the Digital Agenda’), namely to bring basic broadband to all Europeans by 2013, and to ensure that, by 2020, all Europeans have access to much higher internet speeds of above 30 Mbps and 50 % or more of Union households subscribe to internet connections above 100 Mbps.
Liikmesriigid on tunnistanud kiirele lairibaühendusele ülemineku tähtsust ja heaks kiitnud komisjoni teatises „Euroopa digitaalarengu tegevuskava — Euroopa majanduskasvu kiirendamine digitaalsete vahenditega” („digitaalarengu tegevuskava”) sätestatud kaugelepürgivad eesmärgid seoses lairibaühendusega, nimelt võimaldada 2013. aastaks kõigile eurooplastele lairibaühenduse baasteenus ja tagada, et 2020. aastaks on kõigil eurooplastel juurdepääs palju kiiremale internetiühendusele kiirusega üle 30 Mbit/s ning et 50 % või enamal liidu kodumajapidamistest on internetiühendus kiirusega üle 100 Mbit/s.
Given the rapid evolution of technologies, the exponential growth in broadband traffic and the increasing demand for e-services, the targets laid down in the Digital Agenda should be considered to be an absolute minimum and the Union should aim for more ambitious broadband targets in order to achieve more growth, competitiveness and productivity.
Arvestades tehnoloogia kiiret arengut, lairibaühenduse liikluse eksponentsiaalset kasvu ja kasvavat nõudlust e-teenuste järele, tuleks digitaalarengu tegevuskavas määratletud eesmärke lugeda absoluutseks miinimumiks ja liit peaks seadma endale suuremad lairibaühendusega seotud eesmärgid, et saavutada suurem majanduskasv, konkurentsivõime ja tootlikkus.
In the context of the review of this Directive, the Commission should assess whether and how this Directive could further contribute to that aim.
Käesoleva direktiivi läbivaatamise raames peaks komisjon hindama, kas käesolev direktiiv saab sellele eesmärgi saavutamisele veelgi kaasa aidata ja kui saab, siis kuidas.
The Digital Agenda has also identified the need for policies to lower the costs of broadband deployment in the entire territory of the Union, including proper planning and coordination and the reduction of administrative burdens.
Digitaalarengu tegevuskavas tehti kindlaks ka vajadus poliitika järele, mis aitaks vähendada lairibaühenduse kasutuselevõtu kulusid kogu liidu territooriumil, muu hulgas nõuetekohase planeerimise ja koordineerimise ning halduskoormuse vähendamisega.
In that respect, significant upfront investments need to be made by Member States in order to enable the sharing of physical infrastructure.
Sellega seoses peavad liikmesriigid tegema märkimisväärseid eelnevaid investeeringuid, et teha võimalikuks füüsilise taristu jagamine.
Having regard to the Digital Agenda targets, while at the same time acknowledging the significant reduction of financial resources dedicated to broadband under the Connecting Europe Facility established by Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council [4], Member States should be able, for the purposes of attaining the objectives of this Directive, to use Union funding available in accordance with applicable Union provisions.
Võttes arvesse digitaalarengu tegevuskava eesmärke, teadvustades samal ajal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 [4] loodud Euroopa ühendamise rahastu kaudu lairibaühenduste jaoks eraldatud rahaliste vahendite olulist vähenemist, peaksid liikmesriigid saama käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kasutada kohaldatavate liidu õigusaktide kohaselt kättesaadavaid liidu vahendeid.
Reducing the costs of deploying high-speed electronic communications networks would also contribute to achieving the digitisation of the public sector, allowing a digital leverage effect on all sectors of the economy, in addition to the reduction in costs for public administrations and increased efficiency of services provided to citizens.
Kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamine aitaks kaasa ka avaliku sektori digiteerimisele, võimaldades lisaks avaliku halduse kulude vähendamisele ja kodanikele pakutavate teenuste tõhustamisele saavutada digitaalne võimendav mõju majanduse kõigile valdkondadele.
Taking into account the need for action at Union level to provide better broadband coverage, including by reducing the cost of high-speed broadband infrastructure as reflected by the Conclusions of the European Council of 13/14 December 2012, the Communication from the Commission entitled ‘Single Market Act II’ stresses the need for additional efforts in order to achieve quickly the objectives laid down in the Digital Agenda by, inter alia, addressing the high-speed network investment challenge.
Pidades silmas vajadust võtta liidu tasandi meetmeid parema lairibaühenduse kättesaadavuse tagamiseks, sealhulgas kiire lairibaühenduse taristuga seotud kulude vähendamiseks, nagu on kajastatud 13.-14. detsembri 2012. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustes, rõhutatakse komisjoni teatises „Ühtse turu akt II” vajadust täiendavate pingutuste järele, et saavutada kiiresti digitaalarengu tegevuskavaga seatud eesmärgid, muu hulgas käsitledes kiiretesse võrkudesse investeerimisega seotud probleemi.
The roll-out of high-speed fixed and wireless electronic communications networks across the Union requires substantial investments, a significant proportion of which is represented by the cost of civil engineering works.
Kiire elektroonilise side traadita ja traadiga võrkude kasutuselevõtuks kogu liidus on vaja teha suuri investeeringuid, millest märkimisväärse osa moodustavad tsiviilehitustööde kulud.
Limiting some of the cost-intensive civil engineering works would make broadband roll-out more effective.
Teatud kulukate tsiviilehitustööde piiramine muudaks lairibaühenduse kasutuselevõtu tõhusamaks.
A major part of those costs can be attributed to inefficiencies in the roll-out process related to the use of existing passive infrastructure (such as ducts, conduits, manholes, cabinets, poles, masts, antenna installations, towers and other supporting constructions), bottlenecks related to coordination of civil works, burdensome administrative permit granting procedures, and bottlenecks concerning in-building deployment of networks, which lead to high financial barriers, in particular in rural areas.
Suure osa nendest kuludest võib omistada tõhususe puudumisele kasutuselevõtuprotsessis seoses olemasoleva passiivse taristu (näiteks kaablikanalid, juhtmed, juurdepääsuluugid, kaablikapid, postid, mastid, antennirajatised, tornid ja muud tugikonstruktsioonid) kasutamisega, ehitustööde koordineerimisega seotud kitsaskohtadele, koormavale halduslubade andmise menetlusele ning võrkude hoonesisese kasutuselevõtuga seotud kitsaskohtadele, mis põhjustavad suuri rahalisi takistusi, eriti maapiirkondades.
Measures aiming at increasing efficiency in the use of existing infrastructures and at reducing costs and obstacles in carrying out new civil engineering works should provide a substantial contribution to ensuring a fast and extensive deployment of high-speed electronic communications networks while maintaining effective competition, without adversely affecting the safety, security and smooth operation of the existing public infrastructure.
Meetmed, mille eesmärk on tõhustada olemasolevate taristute kasutamist ning vähendada uute tsiviilehitustööde läbiviimise kulusid ja takistusi, peaksid olulisel määral kaasa aitama kiire elektroonilise side võrkude hoogsa ja ulatusliku kasutuselevõtu tagamisele, säilitades samas tõhusa konkurentsi, ilma et see avaldaks negatiivset mõju olemasoleva avaliku taristu ohutusele, turvalisusele ja sujuvale toimimisele.
Some Member States have adopted measures intended to reduce the costs of broadband roll-out.
Mõned liikmesriigid on võtnud lairibaühenduse kasutuselevõtukulude vähendamisele suunatud meetmeid.
However those measures remain scarce and scattered.
Sellised tavad jäävad siiski piiratuks ja killustatuks.
Scaling up those measures across the Union could significantly contribute to the establishment of a digital single market.
Nende meetmete parimate tavade kasutamise laiendamine kogu liidus võiks oluliselt kaasa aidata digitaalse ühtse turu loomisele.
Moreover differences in regulatory requirements sometimes prevent cooperation across utilities and may raise barriers to entry for new network operators and new business opportunities, hindering the development of an internal market for use and deployment of physical infrastructures for high-speed electronic communications networks.
Lisaks ei võimalda regulatiivsete nõuete erinevused mõnikord kommunaalettevõtjate koostööd ning võivad takistada uute võrguoperaatorite turule sisenemist ja uute ärivõimaluste kasutamist, pidurdades siseturu arendamist lairibaühenduse füüsiliste taristute kasutuseks ja kasutuselevõtuks seoses kiire elektroonilise side võrkudega.
Finally, the initiatives at Member State level do not always seem to be holistic, whereas it is essential to take action across the whole roll-out process, and across sectors, in order to achieve a coherent and significant impact.
Lisaks sellele tundub, et liikmesriikide tasandil rakendatavad algatused ei ole alati terviklikud, ehkki meetmeid tuleks ühtse ja ulatusliku mõju saavutamiseks võtta tingimata kogu kasutuselevõtuprotsessi vältel ja kõigi sektorite lõikes.
This Directive aims at laying down some minimum rights and obligations applicable across the Union in order to facilitate the roll-out of high-speed electronic communications networks and cross-sector coordination.
Käesoleva direktiiviga soovitakse kehtestada teatavad liiduüleselt kohaldatavad minimaalsed õigused ja kohustused, et hõlbustada kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõttu ja sektoriülest koordineerimist.
While ensuring a minimum level playing field, this should be without prejudice to existing best practices and measures adopted at national and local level entailing more detailed provisions and conditions as well as additional measures complementing those rights and obligations, in accordance with the subsidiarity principle.
Tagada tuleks minimaalsed võrdsed tingimused, kuid see ei tohiks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega piirata riiklikul ja kohalikul tasandil kehtestatud olemasolevaid parimaid tavasid ja meetmeid, mis hõlmavad üksikasjalikumaid sätteid ja tingimusi, ega ka kõnealuseid õigusi ja kohustusi täiendavaid lisameetmeid.
In the light of the lex specialis principle, when more specific regulatory measures in conformity with Union law apply, those should prevail over the minimum rights and obligations provided for in this Directive.
Kui kooskõlas liidu õigusega kohaldatakse täpsemaid reguleerivaid meetmeid, peaksid need lex specialis põhimõtet silmas pidades olema ülimuslikud käesolevas direktiivis sätestatud miinimumõiguste ja -kohustuste suhtes.
Therefore this Directive should be without prejudice to the Union regulatory framework for electronic communications set out in Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council [5] as well as Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council [6], Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council [7], Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council [8] and Commission Directive 2002/77/EC [9], including national measures adopted pursuant to that regulatory framework, such as specific symmetric or asymmetric regulatory measures.
Seega ei tohiks käesoleva direktiivi kohaldamine piirata liidu elektroonilise side õigusraamistikku, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/21/EÜ [5] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/19/EÜ, [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/20/EÜ, [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/22/EÜ [8] ning komisjoni direktiivis 2002/77/EÜ, [9] sealhulgas kõnealuse õigusraamistiku alusel vastu võetud riiklikke meetmeid, nagu sümmeetrilisi või asümmeetrilisi õiguslikke erimeetmeid.
It can be significantly more efficient for electronic communications network operators, in particular new entrants, to re-use existing physical infrastructures, including those of other utilities, in order to roll out electronic communications networks, in particular in areas where no suitable electronic communications network is available or where it may not be economically feasible to build up a new physical infrastructure.
Elektroonilise side võrkude operaatorite ja eelkõige uute turuletulijate jaoks võib olla palju tõhusam taaskasutada elektroonilise side võrkude kasutuselevõtmiseks olemasolevaid füüsilisi taristuid, sealhulgas neid, mis kuuluvad teistele kommunaalettevõtjatele, eriti piirkondades, kus sobivat elektroonilise side võrku ei ole või kus uue füüsilise taristu ehitamine ei pruugi olla majanduslikult otstarbekas.
Moreover, synergies across sectors may significantly reduce the need for civil works due to the deployment of electronic communications networks and therefore also the social and environmental costs linked to them, such as pollution, nuisances and traffic congestion.
Lisaks võib sektoritevaheline sünergia oluliselt vähendada vajadust elektroonilise side võrkude kasutuselevõtust tingitud ehitustööde järele ja seeläbi ka nendega seotud sotsiaalseid ja keskkonnakulusid, näiteks seoses saaste, häiringute ja liiklusummikutega.