natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A 2-week pre-mating treatment for both sexes is considered adequate in most cases.
Kui uuritavat kemikaali manustatakse söödaga, võib kasutada kas püsivat kontsentratsiooni söödas (ppm) või püsiva suurusega doosi vastavalt looma kehamassile;
For females, this covers 3-4 complete oestrous cycles and should be sufficient to detect any adverse effects on cyclicity.
valitud võimalus tuleks selgelt määratleda.
For males, this is equivalent to the time required for epididymal transit of maturing spermatozoa and should allow the detection of post-testicular effects on sperm (during the final stages of spermiation and epididymal sperm maturation) at mating.
Kui uuritavat kemikaali manustatakse sondiga, ei tohiks ühe korraga manustatav vedelikukogus ületada tavaliselt 1 ml 100 g kehamassi kohta (õli, näiteks maisiõli puhul on maksimumkogus 0,4 ml 100 g kehamassi kohta).
At the time of termination, when testicular and epididymal histopathology and analysis of sperm parameters are scheduled, the P and F1 males, will have been exposed for at least one entire spermatogenic process ((6) (7) (8) (9) and OECD Guidance Document 151(40)).
Välja arvatud ärritavad või söövitavad kemikaalid, mille mõjud tavaliselt teravnevad suuremate kontsentratsioonide korral, tuleks vähendada katses kasutatavate mahtude varieeruvust, reguleerides kontsentratsioone nii, et kogumaht kõikide dooside korral jääks samaks.
Pre-mating exposure scenarios for males could be adapted if testicular toxicity (impairment of spermatogenesis) or effects on sperm integrity and function have been clearly identified in previous studies.
Doos tuleks manustada iga päev samal kellaajal.
Similarly, for females, known effects of the test chemical on the oestrous cycle and thus sexual receptivity, may justify different pre-mating exposure scenarios.
Iga looma doos peab tavaliselt põhinema kõige viimaselkehamassi määramisel ja seda kohandatakse vähemalt kord nädalas täiskasvanud isas- ja täiskasvanud viljastamata emaslooma puhul ning iga kahe päeva järel tiine emaslooma ja F1-põlvkonna loomadel, kui kemikaali manustatakse enne võõrutamist ja 2 nädala jooksul pärast võõrutamist.
In special cases it may be acceptable that treatment of the P females is initiated only after a sperm-positive smear has been obtained (see OECD Guidance Document 151(40)).
Kui TK andmed viitavad uuritava kemikaali vähesele ülekandele läbi platsenta, tuleb tiinuse viimasel nädalal võib-olla kohandada sondiga manustatavat doosi, et vältida tiinele emasloomale liiga mürgise doosi manustamist.
Once the pre-mating dosing period is established, the animals should be treated with the test chemical continuously on a 7-days/week basis until necropsy.
Emasloomale ei tohiks poegimise päeval kemikaali manustada sondiga või muul viisil, mille juures emasloom tuleb kätte võtta;
All animals should be dosed by the same method.
kemikaali manustamata jätmine sel päeval on parem kui poegimisprotsessi häirimine.
Dosing should continue during the 2-week mating period and, for P females, throughout gestation and lactation up to the day of termination after weaning.
Paaritus
Males should be treated in the same manner until termination at the time when the F1 animals are weaned.
Iga P-põlvkonna emane tuleks panna ühte puuri ühe juhuslikult valitud mitte suguluses oleva isasloomaga, kes kuulub samasse doosirühma (paaritamine 1: 1), kuni täheldatakse kopulatsiooni tõendeid või on möödunud 2 nädalat.
For necropsy, priority should be given to females which should be necropsied on the same/similar day of lactation.
Kui isasloomi ei ole piisavalt, kuna isasloomi on näiteks surnud enne paaritumist, võib panna juba paaritunud (1: 1) isaslooma kokku teise emasloomaga, nii et kõik emasloomad saavad paaritatud.
Necropsy of males can be spread over a larger number of days, depending on laboratory facilities.
Tiinuse 0-päevaks peetakse päeva, mil leitakse tõendeid paaritumise kohta (leitakse vaginaalkork või spermat).
Unless already initiated during the lactation period, direct dosing of the selected F1 males and females should begin at weaning and continue until scheduled necropsy, depending on cohort assignment.
Loomad tuleks teineteisest võimalikult kiiresti eraldada pärast tõendite saamist kopulatsiooni toimumise kohta.
For chemicals administered via the diet or drinking water, it is important to ensure that the quantities of the test chemical involved do not interfere with normal nutrition or water balance.
Kui paaritumine ei ole kahe nädala pärast toimunud, tuleks loomad eraldada, andmata neile täiendavat võimalust paaritumiseks.
When the test chemical is administered in the diet, either a constant dietary concentration (ppm) or a constant dose level in terms of the body weight of the animal may be employed;
Paaritunud paarid tuleks andmetes selgesti ära näidata.
the option chosen should be specified.
Pesakonna suurus
When the test chemical is administered by gavage, the volume of liquid administered at one time should not normally exceed 1 ml/100 g body weight (0,4 ml/100 g body weight is the maximum for oil, e.g. corn oil).
Neljandal poegimisjärgsel päeval võib iga pesakonna suurust korrigeerida, eemaldades juhuvalikuga liigsed pojad nii, et tulemuseks oleks võimalikult täpselt viis emast ja viis isast pesakonna kohta.
Except for irritant or corrosive chemicals, which will normally reveal exacerbated effects with higher concentrations, variability in test volume should be minimised by adjusting the concentration to ensure a constant volume at all dose levels.
Kui emaste või isaste poegade arv ei võimalda koostada pesakonda viiest kummastki soost pojast, on sobiv ka osaline korrigeerimine (nt kuus isast ja neli emast).
The treatment should be given at similar times each day.
Poegade valimine võõrutusjärgsete uuringute jaoks (vt joonis 1)
The dose to each animal should normally be based on the most recent individual bodyweight determination and adjusted at least weekly in adult males and adult non-pregnant females, and every two days in pregnant females and F1 animals when administered prior to weaning and during the 2 weeks following weaning.
Võõrutamisel (umbes päeval PND 21) valitakse kõigist kättesaadavatest pesakondadest pojad edasiseks uurimiseks, kuni 20 poega igasse doosirühma ja kontrollrühma, ning peetakse neid kuni suguküpsuse saabumiseni (kui katseid ei ole vaja teha varem).
If TK data indicate a low placental transfer of the test chemical, the gavage dose during the last week of pregnancy may have to be adjusted to prevent administration of an excessively toxic dose to the dam.
Pojad valitakse juhuvaliku alusel, kuid välja jäetakse ilmselt kängujäänud pojad (loomad, kelle kehamass erineb keskmisest sama pesakonna järglase kaalust rohkem kui kahe standardhälbe võrra), kuna selliseid poegi ei saa pidada katserühma suhtes esindavaks.
Females should not be treated by gavage, or any other route of treatment where the animal needs to be handled, on the day of parturition;
Päeval PND 21 määratakse väljavalitud F1-põlvkonna pojad juhuvaliku alusel ühte loomade kolmest kohordist:
omission of test chemical administration on that day is preferable to a disturbance of the birth process.
kohort 1 (1A ja 1B) reproduktiivtoksilisuse/arenguhäireid põhjustava toksilisuse katse;
Mating
kohort 2 (2A ja 2 B) arenguhäireid põhjustava neurotoksilisuse katse;
Each P female should be placed with a single, randomly selected, unrelated male from the same dose group (1:1 pairing) until evidence of copulation is observed or 2 weeks have elapsed.
kohort 3 arenguhäireid põhjustava immuuntoksilisuse katse.
If there are insufficient males, for example due to male death before pairing, then male(s) which have already mated may be paired (1:1) with a second female(s) such that all females are paired.
Kohort 1A üks isas- ja üks emasloom/pesakond/rühm (20/sugu/rühm):
Day 0 of pregnancy is defined as the day on which mating evidence is confirmed (a vaginal plug or sperm are found).
eelistatud valik reproduktiivsüsteemi ja üldise mürgisuse esmaseks hindamiseks.
Animals should be separated as soon as possible after evidence of copulation is observed.
Kohort 1B üks isas- ja üks emasloom/pesakond/rühm (20/sugu/rühm):
If mating has not occurred after 2 weeks, the animals should be separated without further opportunity for mating.
eelistatud valik paljunemisfunktsiooni hindamiseks paarituvatel F1-loomadel, kui seda hinnatakse (vt OECD juhenddokument nr 117 (39), ja täiendavate histopatoloogiaandmete saamiseks, kui kahtlustatakse reproduktiivsüsteemi või sisesekretsiooni kahjustavat mürgisust või kui kohordi 1A tulemused ei ole ühesed.
Mating pairs should be clearly identified in the data.
Kohort 2A kokku 20 poega rühma kohta (10 isast ja 10 emast rühma kohta; üks isasloom ja üks emasloom pesakonna kohta), mis eraldatakse käitumishäirete neuroloogia uurimiseks. millele järgneb täiskasvanute neurohistopatoloogiline hindamine.
Litter size
Kohort 2B kokku 20 poega rühma kohta (10 isast ja 10 emast rühma kohta; üks isas- ja üks emasloom pesakonna kohta), mis määratakse neurohistopatoloogiauuringuks võõrutamise ajal (PND 21 või PND 22).
On day 4 after birth, the size of each litter may be adjusted by eliminating extra pups by random selection to yield, as nearly as possible, five males and five females per litter.
Kui loomi ei ole piisavalt, tuleb loomad esmalt määrata kohorti 2A.
Whenever the number of male or female pups prevents having five of each sex per litter, partial adjustment (for example, six males and four females) is acceptable.
Kohort 3 kokku 20 poega rühma kohta (10 isast ja 10 emast rühma kohta; üks poeg igast pesakonnast kui võimalik).
Selection of pups for post-weaning studies (see Figure 1)
Vaja võib minna täiendavaid poegi kontrollrühmast, et nad toimiksid positiivse kontrolli loomadena T-rakkudest sõltuva antikehareaktsiooni katses (T-cell dependant antibody response assay, TDAR) päeval PND 56 ± 3.
At weaning (around PND 21) pups from all available litters up to 20 per dose and control group are selected for further examinations and maintained until sexual maturation (unless earlier testing is required).
Kui pesakonnas ei ole piisavalt poegi kõigi kohortide komplekteerimiseks, on eelistatav kohort 1, kuna seda saab laiendada F2-põlvkonna saamiseks.
Pups are selected randomly, with the exception that obvious runts (animals with a body weight more than two standard deviations below the mean pup weight of the respective litter) should not be included, as they are unlikely to be representative of the treatment group.
Konkreetse küsimuse lahendamiseks võib igasse kohorti määrata täiendavaid poegi, näiteks kui kemikaalil kahtlustatakse neuro-, immuun- või reproduktiivtoksilisust.
On PND 21, the selected F1 pups are randomly assigned to one of three cohorts of animals, as follows:
Selliseid poegi võib kasutada uuringuteks eri ajahetkedel või täiendavate näitajate määramiseks.
Cohort 1 (1A and 1B) Reproductive/developmental toxicity testing
Pojad, keda kohortidesse ei määrata, kasutatakse kliinilise biokeemia analüüsideks (punkt 55) ja üldiseks lahkamiseks (punkt 68).
Cohort 2 (2A and 2B) Developmental neurotoxicity testing
P-loomade teine paaritamine
Cohort 3 Developmental immunotoxicity testing
Teist paaritamist P-loomade puhul tavaliselt ei soovitata, kuna sellega kaotatakse olulist teavet pesastumiskohtade arvu kohta (ja sellega pesastumisjärgselt ja sünni läheduses hukkunud loodete arvu kohta, mis võib näidata aine võimalikku teratogeensust) esimese pesakonna puhul.
Cohort 1A One male and one female/litter/group (20/sex/group):
Kui on vaja kontrollida või selgitada kemikaali mõju kemikaaliga kokkupuutunud emasloomadele, siis on parem laiendada uuringut ja lisada F1-põlvkonna paaritumine.
priority selection for primary assessment of effects upon reproductive systems and of general toxicity.
Siiski on P-põlvkonna isasloomade teine paaritumine töötlemata emasloomadega alati üks võimalus, millega saab selgitada vastuolulisi tulemusi või täiendavalt iseloomustada mõju viljakusele, mida täheldati esimesel paaritumisel.
Cohort 1B One male and one female/litter/group (20/sex/group):
ELUPUHUSED VAATLUSED
priority selection for follow-up assessment of reproductive performance by mating F1 animals, when assessed (see OECD Guidance Document 117(39)), and for obtaining additional histopathology data in cases of suspected reproductive or endocrine toxicants, or when results from cohort 1A are equivocal.
P-põlvkonna ja valitud F1-põlvkonna loomade üldine kliiniline vaatlus tehakse kord päevas.
Cohort 2A Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one male or one female per litter) assigned for neurobehavioral testing followed by neurohistopathology assessment as adults.
Kemikaali sondi kaudu manustamise korral tuleks kliinilised vaatlused teha enne ja pärast manustamist (et näha võimalikke toksilisuse märke, mis on seotud maksimaalse kontsentratsiooniga vereseerumis).
Cohort 2B Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one male or one female per litter) assigned for neurohistopathology assessment at weaning (PND 21 or PND 22).
Asjakohased käitumise muutused, raske või pikaleveniva poegimise märgid ja kõik mürgistuse tunnused tuleks registreerida.
If there are insufficient numbers of animals, preference should be given to assign animals to Cohort 2A.
Kaks korda päevas, nädalavahetusel kord päevas tuleks kontrollida kõiki loomi raske mürgistuse, haigestumise või surma tuvastamiseks.
Cohort 3 Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one per litter, where possible).
Lisaks uuritakse iga nädal üksikasjalikumalt kõiki P- ja F1-põlvkonna loomi (pärast võõrutamist) ja kõige parem oleks seda teha looma kaalumise ajal, et vähendada kättevõtmisega seotud stressi.
Additional pups may be required from the control group to act as positive control animals in the T-cell dependant antibody response assay (TDAR) at PND 56 ± 3.
Vaatlused tuleks teha hoolikalt ja kõik leiud registreerida, kasutades katselaboris määratud punktisüsteeme.
Should there be an insufficient number of pups in a litter to serve all cohorts, the cohort 1 takes precedence, as it can be extended to produce an F2 generation.
Tuleks püüda tagada, et katsetingimuste varieeruvus oleks minimaalne.
Additional pups may be assigned to any of the cohorts in case of specific concern, e.g. if a chemical is suspected to be a neurotoxicant, immunotoxicant or reproductive toxicant.
Üles tuleks märkida vähemalt järgmised märgid: muutused nahal, karvastikus, silmades, limaskestadel, eritiste ja väljaheidete esinemine ning autonoomsed muutused (nt pisaravool, turris karv, pupillide suurus, muutunud hingamine).
These pups may be used for examinations at different timepoints or for the evaluation of supplementary endpoints.
Samuti tuleks üles märkida muutused kõnnakus, kehaasendis ja selles, kuidas loomad kättevõtmisele reageerivad, samuti kloonilised või toonilised liigutused, stereotüübid (nt ülemäärane karvastiku hooldus, ringiratast keerlemine) või kummaline käitumine (nt enese vigastamine, tagurpidi kõndimine).
Pups not assigned to cohorts will be submitted to clinical biochemistry (paragraph 55) and gross necropsy (paragraph 68).
Kehamass ja sööda/vee tarbimine
Second mating of the P animals
P-põlvkonna loomad kaalutakse dooside manustamise esimesel päeval ja seejärel vähemalt kord nädalas.
A second mating is not normally recommended for the P animals, as it comes at the expense of losing important information on the number of implantation sites (and thus post-implantation and peri-natal loss data, indicators of a possible teratogenic potential) for the first litter.
Lisaks kaalutakse P-põlvkonna emasloomi imetamise ajal samadel päevadel, kui kaalutakse nende pesakonna poegi (vt punkt 44).
The need to verify or elucidate an effect in exposed females would be served better by extending the study to include a mating of the F1 generation.
Kõik F1-põlvkonna loomad kaalutakse individuaalselt võõrutamisel (PND 21) ja seejärel vähemalt kord nädalas.
However, a second mating of the P males with untreated females is always an option to clarify equivocal findings or for further characterisation of effects on fertility observed in the first mating.
Kehamass registreeritakse ka päeval, kui loomal algab puberteet (eesnaha täielik eraldumine või tupe avanemine).
IN-LIFE OBSERVATIONS
Kõik loomad kaalutakse surmamisel.
For the P and the selected F1 animals, a general clinical observation is made once a day.
Uuringu ajal registreeritakse sööda ja vee tarbimine (kui uuritavat kemikaali manustatakse joogiveega) vähemalt kord nädalas samal päeval looma kehamassi registreerimisega (välja arvatud kooselu ajal).
In the case of gavage dosing, the timing of clinical observations should be prior to and post dosing (for possible signs of toxicity associated with peak plasma concentration).
Iga puuri F1-põlvkonna loomade söödatarbimine registreeritakse iga nädal, alates teatavasse kohorti valimisest.
Pertinent behavioural changes, signs of difficult or prolonged parturition and all signs of toxicity are recorded.
Innatsüklid
Twice daily, during the weekend once daily, all animals are observed for severe toxicity, morbidity and mortality.
Eelteave innatsükli muutuste kohta uuritava kemikaali toimel võib olla saadud juba varasemate korduvdoosi mürgisuse uuringutega ja seda võib kasutada konkreetse uuritava kemikaaliga tehtava laiendatud ühe-põlvkonna reproduktiivtoksilisuse uuringu eeskirja koostamisel.
In addition, a more detailed examination of all P and F1 animals (after weaning) is conducted on a weekly basis and could conveniently be performed on an occasion when the animal is weighed, which would minimise handling stress.
Tavaliselt alustatakse innatsükli hindamist (vaginaaltsütoloogia abil) dooside manustamise alguses ja jätkatakse kuni paaritumise kinnituse saamiseni või kahenädalase paaritumisaja lõpuni.
Observations should be carefully conducted and recorded using scoring systems that have been defined by the testing laboratory.
Kui emasloomi on enne dooside manustamist kontrollitud tavalise innatsükli seisukohast, siis on kasulik jätkata tupenõre äiete tegemist pärast dooside manustamise algust, kuid kui dooside manustamise alguses tekib kahtlus, et esineb mittespetsiifilist mõju (näiteks sööda tarbimise ilmne vähenemine kohe alguses), võib lasta loomadel dooside manustamisega kohaneda enne kahenädalast tupenõre äiete tegemise perioodi, millele järgneb paaritamine.
Efforts should be made to ensure that variations in the test conditions are minimal.
Kui emasloomale kemikaali manustamist niimoodi pikendatakse (st neljanädalane dooside manustamine enne paaritumist), tuleks kaaluda nooremate loomade ostmist ja pikendada isasloomadele dooside manustamist enne paaritumist.
Signs noted should include, but not be limited to, changes in skin, fur, eyes, mucous membranes, occurrence of secretions and excretions and autonomic activity (e.g. lacrimation, piloerection, pupil size, unusual respiratory pattern).
Tupe-/emakakaelarakkude võtmisel tuleks olla ettevaatlik, et vältida limaskesta kahjustamist ja seejärel pseudotiinuse teket (10, 11).
Changes in gait, posture, response to handling, as well as the presence of clonic or tonic movements, stereotypy (e.g. excessive grooming, repetitive circling) or bizarre behaviour (e.g. self-mutilation, walking backwards) should also be recorded.
Tupenõre äigeid tuleks uurida iga päev kõikide kohorti 1A kuuluvate F1-põlvkonna emasloomade puhul pärast seda, kui tupp on avanenud, kuni leitakse esimene sarvestunud rakke sisaldav äie, et teha kindlaks ajavahemik nende kahe sündmuse vahel.
Body weight and food/water consumption
Kõigi kohorti 1A kuuluvate F1-põlvkonna emasloomade innatsükleid tuleks jälgida kahe nädala jooksul, alates umbes päevast PND 75.
P animals are weighed on the first day of dosing and at least weekly thereafter.
Lisaks sellele, kui F1-põlvkonna paaritumine peaks olema vajalik, jälgitakse kohordi 1B tupe tsütoloogiat alates loomade paaridesse paigutamisest kuni kopulatsiooni tõendite saamiseni.
In addition, P females are weighed during lactation on the same days as the weighing of the pups in their litters (see paragraph 44).
Paaritumine ja tiinus
All F1 animals are weighed individually at weaning (PND 21) and at least weekly thereafter.
Lisaks tavapärastele näitajatele (nt kehamass, sööda tarbimine, kliinilised tähelepanekud, sealhulgas surma ja haigestumuse kontroll) registreeritakse paaridesse paigutamise, eostamise ja poegimise kuupäev ning arvutatakse ühtimiseelne ajavahemik (paaridesse paigutamisest kuni eostamiseni) ja tiinusaeg (eostamisest kuni poegimiseni).
Body weight is also recorded on the day when they attain puberty (completion of preputial separation or vaginal patency).
P-põlvkonna emasloomi tuleks hoolikalt uurida eeldatava poegimistähtaja ümbruses, et teha kindlaks poegimishäirete tunnused.
All animals are weighed at sacrifice.
Registreerida tuleks kõik pesaehituskäitumise või pesakonna eest hoolitsemise kõrvalekalded.
During the study, food and water consumption (in the case of test chemical administration in the drinking water) are recorded at least weekly on the same days as animal body weights (except during cohabitation).
Poegimispäev võetakse imetamispäevaks 0 (LD 0) emaslooma puhul ja sünnijärgseks päevaks 0 (PND 0) järglaste puhul.
The food consumption of each cage of F1 animals is recorded weekly commencing with selection to a respective cohort.
Teise võimalusena võivad kõik võrdlused põhineda ühtimisjärgsel ajal, et vältida segadust sünnijärgse arengu kirjeldamisel, mis on tingitud erinevast tiinusajast;
Oestrous cycles
siiski tuleb registreerida ka poegimisel põhinev ajakava.
Preliminary information of test chemical-related effects on the oestrous cycle may already be available from previous repeat-dose toxicity studies, and may be used in designing a test chemical-specific protocol for the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study.
See on eriti oluline, kui uuritav kemikaal mõjutab tiinuse kestust.
Normally the assessment of oestrous cyclicity (by vaginal cytology) will start at the beginning of the treatment period and continue until confirmation of mating or the end of the 2-week mating period.
Järglaste näitajad
If females have been screened for normal oestrous cycles before treatment, then it is useful to continue smearing as treatment starts, but if there is concern about non-specific effects at the start of treatment (such as an initial marked reduction in food consumption) then animals may be allowed to adapt to treatment for up to two weeks before the start of the 2-week smearing period leading into pairing.
Iga pesakonda vaadeldakse nii ruttu kui võimalik pärast poegimist (PND 0 või 1), et kindlaks määrata poegade arv ja sugu, surnult sünnid, elussünnid ja kõik suuremad anomaaliad (väliselt nähtavad kõrvalekalded, sh suulaelõhe; nahaalused verevalumid; ebanormaalne naha värvus või tekstuur; nabaväädi olemasolu; piima puudumine maos; kuivanud eritiste esinemine).
If the female treatment period is extended in this way (i.e. to a 4-week pre-mating treatment) then consideration should be made to purchasing animals younger and to extending the period of male treatment before pairing.
Lisaks peaks vastsündinute esimene kliiniline läbivaatus hõlmama kehatemperatuuri, aktiivsusseisundi ja kättevõtmisele reageerimise kvalitatiivset hindamist.
When obtaining vaginal/cervical cells, care should be taken to avoid disturbance of mucosa and subsequently, the induction of pseudopregnancy (10) (11).
Poegi, kes leitakse surnult päeval PND 0 või hiljem, tuleks uurida, et teha kindlaks võimalikud puuded ja surma põhjus.
Vaginal smears should be examined daily for all F1 females in cohort 1A, after the onset of vaginal patency, until the first cornified smear is recorded, in order to determine the time interval between these two events.
Elusad pojad loetakse kokku ja kaalutakse ükshaaval päeval PND 0 või 1 ja edaspidi korrapäraselt, näiteks päevadel PND 4, 7, 14 ja 21.
Oestrous cycles for all F1 females in cohort 1A should also be monitored for a period of two weeks, commencing around PND 75.
Kliinilisi vaatlusi tuleks loomade vanust arvestades korrata järglaste kaalumise ajal või sagedamini juhul, kui vastsündinul leiti mingeid konkreetseid puudeid.