natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, since the decision to attribute the EUR 5 million claim to airBaltic was taken by the State, this decision is imputable to it and entails State resources.
Komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste põhjal esitas Läti siiski kokkusobivust käsitlevad argumendid ja väitis, et kõnealused meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobivat ümberkorraldusabi.
It emerged during the course of the formal investigation procedure that the agreements for the syndicated loans were never signed.
Selles komisjonile edastatud esimeses kavas selgitati välja mõned airBalticu nõrgad kohad ja tehti kindlaks, et ettevõtja vajab umbes [175–185] miljoni euro väärtuses aktsiakapitali, et uuendada oma lennukiparki ja konkureerida tulemuslikult odavlennuettevõtjatega.
However, it appears from the evidence submitted by Latvia that the courts recognised the validity of the Agreement as regards the obligation of the private investors to assign to the State or its nominated company the claims resulting from syndicated loan 2.
Läti väidab, et alates 2011. aasta aprillist astuti mitu sammu, sh pandi kinni airBalticu keskus Vilniuses ja suleti lennuliine, alustades sel moel airBalticu ümberkorraldamisega.
In this respect, Latvia indicates that, according to several judgments of the Latvian courts, the owner of the EUR 5 million claim is not entitled to request repayment of this amount but only to claim shares in airBaltic reflecting a EUR 5 million advance payment into the share capital of the company.
Et tagada airBalticu jõudmine taas kasumisse, töötati hilisemas etapis välja hulk algatusi, mis hõlmasid tulusid, tegevust, võrgustikku, lennukiparki ja üldist korraldust (kava „reShape”).
Since the State already owned 99,8 % of the shares of airBaltic, Latvia argues that the entitlement to additional shares does not represent any meaningful economic value for the State.
Esimene kava koostati 2011. aastal ja see sisaldas peamisi ümberkorraldamise finantsaspekte.
The Commission notes that contrary to what Latvia suggests, while the courts may have recognised the right of the State to take over the claims resulting from syndicated loan 2 in line with Article 7.4 of the Agreement, this does not mean that Latvia was obliged to attribute this claim to airBaltic.
Läti sõnul viis see lepingu sõlmimiseni ja lõppkokkuvõttes kava „reShape” koostamiseni 2012. aasta märtsis.
The Commission notes that a prudent market economy operator would have not assigned the claim to airBaltic for LVL 1.
Läti väiteid hinnatakse alljärgnevates punktides.
Latvia has not provided evidence as to why the State was better off granting the claim to airBaltic than keeping it or using it for some other purpose.
Abikõlblikkus
As a result of the assignment, Latvia placed the company in a more favourable position than its competitors.
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 33 kohaselt on ümberkorraldusabi saamise õigus vaid raskustes olevatel äriühingutel päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 9–13 tähenduses.
Furthermore, the Commission does not agree with the arguments of the Latvian authorities and highlights that any additional share in airBaltic would have an additional value to the State, even if small, such that the presence of aid cannot be excluded.
Komisjon tegi juba järelduse, et airBaltic oli vähemalt 2011. aastast saadik raskustes olev äriühing (vt põhjendus 87).
In addition, by granting the claim to airBaltic, the State gave up not only to the claim but also any right to interest at a rate of [5 — 7] % thereon.
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 12 on öeldud, et vastasutatud äriühing ei ole päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel.
The Commission reiterates the conclusions reached in section 7.2.1 above, that is, when the Agreement was entered into on 3 October 2011, the State did not know whether it would need to make use of Article 7.4 of the Agreement.
AirBaltic loodi 1995. aastal ja seda ei saa pidada vastasutatud äriühinguks.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims affected by the application of that provision.
Samuti ei kuulu airBaltic päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 13 tähenduses kontserni.
Finally, the Commission observes that Latvia has not substantiated its claim that the purpose of Article 7.4 of the Agreement was to safeguard the State's investment in airBaltic by preventing any harm to the State in case of default of BAS.
Seepärast järeldab komisjon, et airBaltic on ümberkorraldamisabikõlblik.
The Commission thus concludes that by providing measure 6, the State did not act as a market economy investor, nor was the operation pari passu with measures 1, 2 and 3.
Ümberkorralduskava kehtivus
Therefore, the Commission is of the opinion that measure 6 conferred an undue advantage on airBaltic.
Komisjon märgib, et airBalticu ümberkorraldamine algas 2011. aasta aprillis, mil ettevõtja juhtkond koostas esimese ümberkorralduskava.
For the reasons set out in recital 120 above, measure 6 was likely to distort competition and affect trade between Member States.
Selles kavas keskenduti peamiselt lennukipargi optimeerimisele ja vajadusele asendada lennuettevõtja õhusõidukid tõhusamate lennukitega, mis on ka kava „reShape” nurgakivi.
On account of the arguments above, the Commission comes to the conclusion that measure 6 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Samal ajal suleti Vilniuse keskus.
Conclusion on the existence of aid
Mitu nädalat hiljem, kui […] oli kava läbi vaadanud, lisas airBalticu juhtkond sellesse töötajate arvu [8–12] % vähendamise.
The Commission concludes that measures 1, 4 and 5 did not entail state aid for the reasons set out above.
Komisjon märgib, et 2011. aasta aprilli ümberkorralduskavas olid kindlaks määratud airBalticu põhivajadused.
However, the Commission considers that measures 2, 3 and 6 constituted state aid to airBaltic.
Ehkki kava ei olnud veel täielikult välja töötatud, oli see esimeseks aluseks, mille põhjal teha kindlaks airBalticu ümberkorraldamisvajadused ja kanda hoolt selle eest, et ettevõtja jõuab taas kasumisse.
In order to determine the amount of aid already disbursed to airBaltic, the Commission observes that measure 3 consisted of the capitalisation of the first State loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) and the first tranche of the second State loan of LVL 41,6 million (EUR 58,89 million).
Peale selle oli see aluseks kavale „reShape”, mis oli lepingu allkirjastamise ajal (st 3. oktoobril 2011) koostamisel ja mis valmis 2012. aasta märtsis.
The second tranche of the second State loan of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) made available to airBaltic on 14 December 2012 — i.e. the remaining part of measure 2 which had not been capitalised — should be added to that amount, together with the EUR 5 million attributed to airBaltic as measure 6.
Komisjon on oma varasemas praktikas tunnistanud, et ümberkorralduskavad kujundatakse välja aja jooksul, ja on käsitanud ümberkorraldusperioodi alguspunktina esialgseid kavu.
The overall total amount of State aid granted to airBaltic is therefore approximately LVL 86,53 million (EUR 122,51 million).
Näiteks Varvaressose otsuses [37] leidis komisjon, et selle äriühingu suhtes aastatel 2006–2009 rakendatud meetmeid tuleb hinnata ümberkorraldamisprotsessi osana, võttes aluseks 2009. aasta ümberkorralduskava (mis hõlmab ajavahemikku 2006–2011).
LEGALITY OF THE AID
Sarnaselt airBalticu juhtumiga oli Varvaressose 2009. aasta ümberkorralduskava 2006. aastast pärit „strateegilise ja äriplaani” edasiarendus.
Article 108(3) TFEU states that a Member State shall not put an aid measure into effect before the Commission has adopted a decision authorising this measure.
Pikaajalise elujõulisuse taastamine
The Commission observes that Latvia granted measures 2, 3 and 6 to airBaltic without notifying them to the Commission for approval.
Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 kohaselt on ümberkorraldusabi andmise tingimus ümberkorralduskava rakendamine, kusjuures selle kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi.
The Commission regrets that Latvia did not comply with the stand-still obligation and therefore violated its obligation according to Article 108(3) TFEU.
Punktis 35 on selgitatud, et ümberkorralduskavaga, mille kestus peab olema võimalikult lühike, tuleb mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastada äriühingu pikaajaline elujõulisus.
As regards the intention of the Latvian authorities to grant to airBaltic EUR 30 million resulting from syndicated loan 2 and linked to measure 6, the Commission recalls the obligation of the Latvian authorities under Article 108(3) TFEU to inform the Commission, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant aid.
Vastavalt punktile 36 tuleb ümberkorralduskavas kirjeldada asjaolusid, mis on viinud ettevõtja raskusteni, ning võtta arvesse praegust olukorda ja väljavaateid asjaomasel turul parima, halvima ja põhistsenaariumi rakendumise korral.
Insofar as measures 2, 3 and 6 constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane, võimaldamaks tal turul oma jõul konkureerida (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 37).
As indicated in the opening decision, in view of the nature of the measures and of the difficulties of airBaltic, the only relevant compatibility criteria appear to be those concerning aid for rescuing and restructuring firms in difficulty under Article 107(3)(c) TFEU on the basis of the R&R Guidelines, and in particular the provisions regarding restructuring aid.
Komisjon märgib, et ümberkorralduskavas on kirjeldatud airBalticu raskustesse viinud asjaolusid, mis olid peamiselt tingitud Baltimaid, sh lennundussektorit märkimisväärselt mõjutanud 2008.–2009. aasta üleilmsest majanduskriisist.
The Latvian authorities were initially of the view that none of the measures entailed state aid.
Peale selle on ümberkorralduskavas selgitatud, et varem ellu viidud äristrateegia ja mitu airBalticu eelmise juhtkonna otsust suurendasid ettevõtja raskusi veelgi.
However, on the basis of the doubts raised by the Commission in its opening decision, Latvia provided compatibility arguments and argued that the measures constitute compatible restructuring aid.
AirBalticu äristrateegiaga seoses on ümberkorralduskavas rõhutatud, et varem oli selles keskendutud vaid laienemisele, mitte kasumlikkusele, ja sellega tekitati ettevõtjale jätkusuutmatult suuri kulutusi.
In particular, Latvia provided an updated restructuring plan in December 2013, complemented by submissions of 28 January, 28 February and 24 March 2014.
Lisaks kasvatasid kulusid märgatavalt lennukipark, kus oli nelja tüüpi lennukeid, ja lennukite suured liisimiskulud.
Latvia notes that the restructuring of airBaltic started on 18 April 2011, when a first plan was submitted to the company's management.
Lennuliinide avamisel ei hinnatud piisavalt nende kasumlikkust ja paljud neist tootsid kahjumit.
This first plan, which was submitted to the Commission, identified some of the weaknesses of airBaltic and established that approximately EUR [175 — 185] million in share capital was needed to allow the company to renew its fleet and allow it to compete effectively with low-cost carriers.
Komisjon on olnud tegelikult pidevalt seisukohal, et praegustes majandusoludes on oluline vältida pelgalt lühiajalist pööret ja panna selle asemel kindel alus tulevasele kasvule.
Latvia argues that as of April 2011, several actions were taken, including the closure of airBaltic's hub in Vilnius and the cancellation of routes, thereby starting airBaltic's restructuring process.
Selles kontekstis kulub tegevuse ja teenuste vajalikule stabiliseerimisele aastaid.
In order to guarantee airBaltic's return to profitability, a comprehensive set of initiatives covering revenues, operations, network, fleet and overall organisation were developed at the later stage (the reShape plan).
Ümberkorralduskavas pannakse rõhku airBalticu äristrateegia muutmisele: airBaltic on seadnud eesmärgiks muutuda hübriidlennuettevõtjaks, kes keskendub enamiku teenuste kaudu, mida tavaliselt pakuvad võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, suurema tootlusega klientidele, ent edendab samal ajal kulutõhusust, mille poole püüdlevad üldjuhul odavlennuettevõtjad.
This first plan was developed in 2011, and included the principal financial aspects of the restructuring.
Ettevõtja uus juhtkond on rakendanud seda strateegiat märkimisväärses ulatuses juba alates 2011. aasta oktoobrist.
According to Latvia, this led to entering the Agreement and eventually resulted in the reShape plan of March 2012.
Ümberkorralduskavas on ette nähtud ümberkorraldusmeetmete kolm põhiliiki: i) toimuva tegevuse tulude ja kulude optimeerimine; ii) võrgustiku ümberkujundamine, mis toob kaasa sihtkohtade, sageduste ja graafikute kohandamise, et optimeerida tulu ja kulu pakutava istekohtkilomeetri kohta, [39] ning iii) võrgustiku ja lennukipargi optimeerimine, et vaadata üle ja määrata kindlaks optimaalne võrgustiku ja lennukipargi suurus.
The arguments of Latvia will be assessed in the following sections.
Kokku töötati välja 13 algatust, milles käsitleti tulusid, ja 13 algatust, milles käsitleti kulusid, ning veel kaks lisaalgatust võrgustiku ümberkujundamise ja lennukipargi uuendamise valdkonnas.
Eligibility
Lennukipargi optimeerimise puhul täheldab komisjon, et airBalticu mitmekesine ja vananev lennukipark on konkurentide omast vähem kütusesäästlik ja hooldusmahukam, mis kajastub suurenevates kuludes.
According to point 33 of the R&R Guidelines, only firms in difficulty within the meaning of points 9 to 13 of the R&R Guidelines are eligible to receive restructuring aid.
2012. ja 2013. aastal otsustas airBaltic käitada vaid osa oma olemasolevatest lennukitest, et vähendada kulusid.
The Commission has already concluded that airBaltic was a firm in difficulty from at least 2011 (see recital 87 above).
2013. aastal lisas airBaltic oma lennukiparki kaks lennukit Bombardier Q400, et korvata osaliselt Fokkerite ja Boeing 757 tüüpi lennukite kasutuselt kõrvaldamisest tingitud veomahu vähenemist.
Point 12 of the R&R Guidelines states that a newly created firm is not eligible for rescue or restructuring aid even if its initial financial position is unsecure.
Lisaks on lennukite asendamisega muudetud praeguste liisingulepingute läbivaatamise käigus soodsamaks lepingute tingimused, kuni uus lennuk Bombardier CS300 muutub […] või […] kättesaadavaks.
A firm is in principle considered as newly created for the first three years following the start of operations in the relevant field of activity. airBaltic was established in 1995 and cannot be regarded as a newly created firm.
Seoses võrgustiku ümberkujundamisega täheldab komisjon, et 2013. aastal tõi uus võrgustik võrreldes eelmise aastaga tasandil C1 [40] [16–21] miljonit lisalatti ([22,7–29,8] miljonit eurot), muu hulgas tänu kahjumit tootvate lennuliinide (nt […]) sulgemisele ja sageduse vähendamisele ([…] liinidel […], […] ja […]).
The Commission therefore concludes that airBaltic is eligible for restructuring aid.
Veel edendatakse veebipõhist lennule registreerimist ning salongi- ja müügipersonali tasustatakse paindlikult.
The validity of the restructuring plan
Kuludega seotud algatused hõlmavad uusi läbirääkimisi praeguste tarnijatega kütusehindade üle, mootorite kontrolli ja kapitaliremondi lepingute läbivaatamist, liisimise optimeerimist ning angaarikulude ja meeskonna hotellikulude vähendamist.
The Commission notes that the restructuring of airBaltic started in April 2011, when the company's management prepared a first restructuring plan.
Läbi vaadatakse ka praegused lepingud maapealse teeninduse pakkujatega.
This plan mainly focused on fleet optimisation and the need to replace the company's aircraft by more efficient planes, which is also a cornerstone of the later ReShape plan.
Enamik eelmistes põhjendustes kirjeldatud ümberkorraldusmeetmeid on juba ellu viidud.
At the same time, the Vilnius hub was closed.
Tulude optimeerimise ja kulude vähendamise algatuste ning lennukipargi uuendamise ja võrgustiku ümberkujundamise tulemusel jäi airBalticu maksueelne kasum 2012. aastal miinusesse 30 miljoni latiga (42,47 miljonit eurot), samal ajal kui eelarvesse oli kantud 38 miljoni lati (53,8 miljoni euro) suurune miinus.
Several weeks later, upon review by […], the management of airBaltic included in the plan a headcount reduction of [8 — 12] %.
2013. aastal vähenes negatiivne maksueelne kasum 7,7 miljonile latile (10,9 miljonit eurot), millega ületati taas püstitatud eesmärki.
The 2011 plan was updated in the form of the reShape plan, referred to above and formally adopted during the first quarter of 2012.
Ümberkorralduskava sisaldab usaldusväärsetel eeldustel põhineva realistliku, pessimistliku ja optimistliku stsenaariumi kohaseid läbivaadatud finantsprognoose.
As noted in recital 164 above, the Latvian authorities submitted a restructuring plan to the Commission in December 2013, updating the reShape plan.
Kõikides stsenaariumides jõuab airBalticu ärikasum plusspoolele 2016. aastaks, ulatudes pessimistliku stsenaariumi [5–10] miljonist latist ([7,1–14,2] miljonit eurot) optimistliku stsenaariumi [10–15] miljoni latini ([14,2–21,3] miljonit eurot).
The Commission notes that the April 2011 restructuring plan set out the main needs of airBaltic.
Stsenaariumidele tehakse ka tundlikkuse analüüs, et hinnata riske ja nende 2016. aastaks avalduvat võimalikku mõju, pidades silmas eelkõige valuutariski (USA dollari tugevnemine/nõrgenemine lati ja euro suhtes) ning muudatusi täituvuses, kütuseturu hindades, tulususes ja reisijate arvus.
Although it was not fully developed, that plan constituted a first basis for determining the restructuring needs of airBaltic and ensuring that it would return to viability.
Peale selle leiab komisjon, et Läti esitatud ümberkorralduskavas on eri ümberkorraldusmeetmete mõju nõuetekohaselt mõõdetud, et eeldused on reisijate lennutranspordi sektori kontekstis piisavad ja asjakohased ning et elujõulisust on prognoositud kõikide stsenaariumide puhul kogu ümberkorraldusperioodi vältel asjakohasel tasemel.
In its past practice, the Commission has accepted that restructuring plans are defined over time and considered the initial plans as the starting point of the restructuring period.
Seepärast leiab komisjon märkimisväärseid ümberkorraldusmeetmeid ja seni tehtud edusamme silmas pidades, et ümberkorralduskava võimaldab airBalticul taastada oma pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul.
For instance, in the Varvaressos decision [37] the Commission considered that the measures granted to this firm between 2006 and 2009 were to be assessed as part of a restructuring continuum on the basis of a restructuring plan dated 2009 (covering the period 2006-2011).
Lisaks näitavad Läti esitatud tõendid seda, et airBaltic on praegu järje peal enamiku ümberkorralduskavas kindlaks määratud eesmärkide saavutamisega, mis on veel üks näitaja ümberkorralduskava usaldusväärsuse kohta.
Similar to the airBaltic case, the 2009 restructuring plan of Varvaressos was the evolution of a ‘strategic and business plan’ dating from 2006.
Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)
Restoration of long-term viability
Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 38 tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, et vähendada kaubandustingimustele avalduvat kahjulikku mõju vastuvõetava tasemeni.
According to point 34 of the R&R Guidelines, the grant of restructuring aid must be conditional on implementation of a restructuring plan which must be endorsed by the Commission in all cases of individual aid.
Need meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39).
Point 35 explains that the restructuring plan, the duration of which must be as short as possible, must restore the long-term viability of the firm within a reasonable timescale and on the basis of realistic assumptions as to future operating conditions.
Sellega seoses ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 40).
Pursuant to point 36, the plan must describe the circumstances that led to the company's difficulties and take account of the present state and future market prospects with best-case, worst-case and base-case scenarios.
Läti pakub airBalticu puhul kompensatsioonimeetmetena välja kasumlike liinide sulgemise, millega väheneb veomaht, ja teenindusaegade paaride loovutamise lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades.
The plan must provide for a turnaround that will enable the company, after completing its restructuring, to cover all its costs including depreciation and financial charges.
Peale elujõulisuse taastamiseks vajaliku kahjumlike liinide sulgemise nähakse ümberkorralduskavas ette, et loobutakse 14 liinist, mis on marginaali C1-osa poolest kasumlikud [41].
The Commission observes that the restructuring plan describes the circumstances that led to airBaltic's difficulties, which were mainly caused by the global economic crisis of 2008-2009, which had a significant impact in the Baltic region, affecting also the airline sector.
C1-osas võetakse arvesse iga konkreetse liini lennu-, reisija- ja müügikulud (st muutuvkulud).
In particular, as regards the commercial strategy of airBaltic, the restructuring plan highlights that in the past it had focused solely on expansion and not on profitability, thereby exposing the company to unsustainably high expenditure.
Liinid, millel on positiivne marginaali C1-osa, mitte üksnes ei teeni piisavalt tulu asjaomase liini muutuvkulude katmiseks, vaid aitavad ka katta ettevõtja püsikulusid.
The costs were moreover very much increased by reason of the fleet, which included four different types of aircraft, as well as the high costs of aircraft leasing.
Ümberkorralduskava kohaselt oli kogu airBalticu veomaht 2011. aasta aprillis [5–5,5] miljardit pakutavat istekohtkilomeetrit, ent ümberkorraldusperioodi lõpus 2016. aasta aprillis peaks maht eelduste kohaselt olema [4–4,5] miljardit pakutavat istekohtkilomeetrit, seega on langus [17–20] %.
The restructuring plan covers a 5-year restructuring period starting in April 2011 and assumes a return of airBaltic to long-term viability by April 2016 at the latest, although according to the base-case scenario, airBaltic is expected to return to profitability in 2014.
Kui võtta arvesse vaid kasumlikke liine, väheneb veomaht [7–10] %.
The duration of the restructuring is thus of a maximum of 5 years, in line with previous case practice in the passenger air transport sector [38].
Lisaks täheldab komisjon, et airBaltic on sulgenud mitu lennuoperatsioone täielikult koordineerivatest […] lennujaamadest [43] lähtuvat liini.
Indeed, the Commission has consistently been of the view that, in the current economic circumstances, it is important to avoid a mere short-term turnaround and instead create a solid base for future growth.
Selle tulemusel vabanes lennuoperatsioone täielikult koordineerivates lennujaamades 2011. ja 2012. aastal […] teenindusaegade paari, mis annab konkureerivatele lennuettevõtjatele võimaluse käitada nendest lennujaamadest lähtuvaid ja nendesse lennujaamadesse suunatud liine ning suurendada neil liinidel oma tegevust.
In that context, the necessary stabilisation of operational and services performance will take several years.
Kompensatsioonimeetmete kohasuse hindamisel võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei halvenda turustruktuuri (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39).