natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States shall endeavour to collect data referred to in paragraph 2 at a central level.
Liikmesriik püüab koguda lõikes 2 osutatud andmeid kesktasandil.
They shall forthwith transmit to the Commission the text of those provisions.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
When Member States adopt those provisions, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike normide teksti.
The methods of making such reference shall be laid down by Member States.
Artikkel 13
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Aruandlus
Article 13
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. oktoobriks 2018 aruande, milles ta hindab konfiskeerimist ja vara tagasivõitmist käsitleva kehtiva siseriikliku õiguse mõju, ning lisab aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
Reporting
Kõnealuses aruandes hindab komisjon ka seda, kas on vaja muuta artikli 5 lõikes 2 esitatud kuritegude loetelu.
The Commission shall, by 4 October 2018 submit a report to the European Parliament and the Council, assessing the impact of existing national law on confiscation and asset recovery, accompanied, if necessary, by adequate proposals.
Artikkel 14
In that report, the Commission shall also assess whether there is any need to revise the list of offences in Article 5(2).
Ühismeetme 98/699/JSK ning raamotsuste 2001/500/JSK ja 2005/212/JSK teatavate sätete asendamine
Article 14
Ühismeetme 98/699/JSK artikli 1 punkt a, raamotsuse 2001/500/JSK artiklid 3 ja 4 ning raamotsuse 2005/212/JSK artikli 1 esimesed neli taanet ja artikkel 3 asendatakse nende liikmesriikide suhtes, kellele käesolev direktiiv on siduv, ilma et see piiraks kõnealuste liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuste raamotsuste siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.
Replacement of Joint Action 98/699/JHA and of certain provisions of Framework Decisions 2001/500/JHA and 2005/212/JHA
Nende liikmesriikide suhtes, kellele käesolev direktiiv on siduv, käsitatakse viiteid lõikes 1 osutatud ühismeetmele 98/699/JSK ja raamotsuste 2001/500/JSK ja 2005/212/JSK sätetele viidetena käesolevale direktiivile.
Joint Action 98/699/JHA, point (a) of Article 1 and Articles 3 and 4 of Framework Decision 2001/500/JHA, and the first four indents of Article 1 and Article 3 of Framework Decision 2005/212/JHA, are replaced by this Directive for the Member States bound by this Directive, without prejudice to the obligations of those Member States relating to the time limits for transposition of those Framework Decisions into national law.
Artikkel 15
For the Member States bound by this Directive, references to Joint Action 98/699/JHA and to the provisions of Framework Decisions 2001/500/JHA and 2005/212/JHA referred to in paragraph 1 shall be construed as references to this Directive.
Jõustumine
Article 15
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Entry into force
Artikkel 16
This Directive shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Adressaadid
Article 16
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.
Addressees
Brüssel, 3. aprill 2014
This Directive is addressed to Member States in accordance with the Treaties.
Euroopa Parlamendi nimel
Done at Brussels, 3 April 2014.
eesistuja
The President
ELT C 299, 4.10.2012, lk 128.
For the Council
ELT C 391, 18.12.2012, lk 134.
OJ C 299, 4.10.2012, p.
Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsus.
128.
3. detsembri 1998. aasta ühismeede 98/699/JSK, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 333, 9.12.1998, lk 1).
OJ C 391, 18.12.2012, p.
Nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1).
134.
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsus 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (ELT L 196, 2.8.2003, lk 45).
Position of the European Parliament of 25 February 2014 (not yet published in the Official Journal) and Council decision of 14 March 2014.
Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49).
Joint Action 98/699/JHA of 3 December 1998 adopted by the Council on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on money laundering, the identification, tracing, freezing, seizing and confiscation of instrumentalities and the proceeds from crime (OJ L 333, 9.12.1998, p.
Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsus 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 59).
1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT L 280, 26.10.2010, lk 1).
Council Framework Decision 2001/500/JHA of 26 June 2001 on money laundering, the identification, tracing, freezing, seizing and confiscation of instrumentalities and the proceeds of crime (OJ L 182, 5.7.2001, p.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT L 142, 1.6.2012, lk 1).
1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT L 294, 6.11.2013, lk 1).
Council Framework Decision 2003/577/JHA of 22 July 2003 on the execution in the European Union of orders freezing property or evidence (OJ L 196, 2.8.2003, p.
EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.
45).
EÜT L 140, 14.6.2000, lk 1.
Council Framework Decision 2005/212/JHA of 24 February 2005 on confiscation of crime-related proceeds, instrumentalities and property (OJ L 68, 15.3.2005, p.
EÜT L 149, 2.6.2001, lk 1.
49).
EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.
Council Framework Decision 2006/783/JHA of 6 October 2006 on the application of the principle of mutual recognition to confiscation orders (OJ L 328, 24.11.2006, p.
EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.
59).
ELT L 192, 31.7.2003, lk 54.
Directive 2010/64/EU of the European Parliament and of the Council of 20 October 2010 on the right to interpretation and translation in criminal proceedings (OJ L 280, 26.10.2010, p.
ELT L 335, 11.11.2004, lk 8.
1).
ELT L 300, 11.11.2008, lk 42.
Directive 2012/13/EU of the European Parliament and of the Council of 22 May 2012 on the right to information in criminal proceedings (OJ L 142, 1.6.2012, p.
ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.
1).
ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.
Directive 2013/48/EU of the European Parliament and of the Council of 22 October 2013 on the right of access to a lawyer in criminal proceedings and in European arrest warrant proceedings, and on the right to have a third party informed upon deprivation of liberty and to communicate with third persons and with consular authorities while deprived of liberty (OJ L 294, 6.11.2013, p.
ELT L 218, 14.8.2013, lk 8.
1).
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. oktoobriks 2015.
Corrigendum to Directive 2014/42/EU of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on the freezing and confiscation of instrumentalities and proceeds of crime in the European Union
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL (kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus) parandused
On page 50, Article 12:
Leheküljel 50 artiklis 12 asendatakse:
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 4 October 2015.
Leheküljel 50 artiklis 13 asendatakse:
They shall forthwith transmit to the Commission the text of those provisions.’;
Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti.” järgmisega:
on page 50, Article 13:
„Artikkel 13 Aruandlus
for:
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. oktoobriks 2016.
‘The Commission shall, by 4 October 2019 submit a report to the European Parliament and the Council, assessing the impact of existing national law on confiscation and asset recovery, accompanied, if necessary, by adequate proposals.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. oktoobriks 2019 aruande, milles ta hindab konfiskeerimist ja vara tagasivõitmist käsitleva kehtiva siseriikliku õiguse mõju, ning lisab aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
In that report, the Commission shall also assess whether there is any need to revise the list of offences in Article 5(2).’.
Kõnealuses aruandes hindab komisjon ka seda, kas on vaja muuta artikli 5 lõikes 2 esitatud kuritegude loetelu.”
Directive 2014/45/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/45/EL,
on periodic roadworthiness tests for motor vehicles and their trailers and repealing Directive 2009/40/EC
milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 91 thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 91,
In its Communication entitled ‘Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-2020’, the Commission proposed a further halving of the overall number of road fatalities in the Union by 2020, starting from 2010.
Korraline ülevaatus peaks olema peamine vahend, millega tagada tehnonõuetele vastavus.
With a view to attaining that goal, the Commission set out seven strategic objectives, and identified actions for safer vehicles, a strategy to reduce the number of injuries and measures to improve the safety of vulnerable road users, in particular motorcyclists.
Liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontroll peaks korralisi ülevaatusi üksnes täiendama.
Roadworthiness testing is a part of a wider regime designed to ensure that vehicles are kept in a safe and environmentally acceptable condition during their use.
Liikmesriikidel tuleks lubada kehtestada rangemaid tehnoülevaatuse standardeid, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga.
That regime should cover periodic roadworthiness testing of vehicles and technical roadside inspection of vehicles used for commercial road transport activities, as well as providing for a vehicle registration procedure allowing for the suspension of a vehicle’s authorisation to be used in road traffic where the vehicle constitutes an immediate risk to road safety.
Tehnonõuetele vastavuse meetmete jõustamine võib hõlmata teavituskampaaniaid, mis keskenduvad sõidukiomanikele ja mille eesmärk on arendada sõidukite põhikontrollist tulenevaid häid tavasid ja harjumusi.
Periodic testing should be the main tool to ensure roadworthiness.
Sõidukid, mille tehnilised süsteemid ei tööta nõuetekohaselt, mõjutavad liiklusohutust ja võivad põhjustada vigastuste või surmajuhtumitega lõppevaid liiklusõnnetusi.
Technical roadside inspections of commercial vehicles should merely be complementary to periodic testing.
Sellist mõju saaks vähendada, kui tehnoülevaatuse süsteemi täiustataks vastavalt.
Member States should be allowed to set higher test standards than those required by this Directive.
Liiklusohutuse seisukohast olulise mootorsõiduki puuduse õigeaegne avastamine aitaks kaasa kõnealuse puuduse kõrvaldamisele ja seega õnnetuste vältimisele.
Enforcement of roadworthiness measures may include awareness campaigns focusing on vehicle owners and aimed at developing good practices and habits resulting from basic checks on their vehicles.
Sõidukid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, on suurema keskkonnamõjuga kui nõuetekohaselt hooldatud sõidukid.
Vehicles with malfunctioning technical systems have an impact on road safety and may contribute to road crashes involving injuries or fatalities.
Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks.
That impact could be reduced if adequate improvements to the roadworthiness testing system were put in place.
Selleks et hoida ära sõiduki osade ja komponentidega manipuleerimist või nende rikkumist, mis võib avaldada negatiivset mõju sõiduki nõutavatele ohutus- ja keskkonnanäitajatele, peaksid liikmesriigid kaaluma asjakohaste meetmete võtmist, kehtestades eelkõige korralised tehnoülevaatused, sh tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad karistused.
Early disclosure of a deficiency in the roadworthiness of a vehicle would help to remedy that deficiency and hence prevent accidents.
Viimase kahe aastakümne jooksul on heitega seotud sõiduki tüübikinnituse nõudeid pidevalt karmistatud.
Vehicles with malfunctioning emission control systems have a greater impact on the environment than properly maintained vehicles.
Sellele vaatamata ei ole õhu kvaliteet paranenud nii palju, kui rangemate heitestandardite kehtestamisel ennustati, eriti arvestades lämmastikoksiidide (NOx) ja tahkete osakeste heidet.
Therefore, a periodic regime of roadworthiness tests would contribute to improving the environment by reducing average vehicle emissions.
Tuleks põhjalikult uurida võimalusi testimistsüklite parandamiseks, et viia need vastavusse sõidutingimustega ja töötada välja tulevikulahendusi, sh kontrollimeetodite kehtestamine NOx tasemete ja NOx heitkoguste piirväärtuste mõõtmiseks.
Member States should consider appropriate measures to prevent adverse manipulation of, or tampering with, vehicle parts and components that could have a negative bearing on required safety and environmental characteristics of the vehicle, in particular through the periodic roadworthiness test, including effective, proportionate, dissuasive and non-discriminatory penalties.
Heitgaasiklassidesse Euro 6 ja Euro VI kuuluvate sõidukite pardadiagnostika seadmed mõõdavad heitkoguseid varasemast veelgi tõhusamalt ja seetõttu on põhjendatud nende kasutamine tehnoülevaatuse eesmärgil standardse heitekatsega samaväärse vahendina.
During the last two decades, requirements in respect of vehicle emissions for type-approval have been continuously strengthened.
Selleks et näha ette pardadiagnostika seadme kasutamine tehnoülevaatusel sõidukitele kuni heitgaasiklassidega Euro 5 ja Euro V, peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada kõnealust kontrollimeetodit vastavalt tootja soovitustele ja muudele nõuetele sõidukite puhul, millega seoses on samaväärsust sõltumatult hinnatud, võttes asjakohasel juhul arvesse asjakohaseid tüübikinnitusalaseid õigusakte.
However, air quality has not improved as much as predicted with the tightening of emission standards for vehicles, especially in respect of nitrogen oxides (NOx) and fine particulate matter.
Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid.
Possibilities for improving test cycles to match on-road conditions should be closely examined in order to develop future solutions, including the establishment of test methods for the measurement of NOx levels and of limit values for NOx emissions.
Korralise tehnoülevaatusega on vaja tagada, et sõidukid vastavad jätkuvalt ohutusstandarditele.
For vehicles complying with emission classes Euro 6 and Euro VI, on-board diagnostics systems (OBD) are becoming more effective in assessing emissions, justifying their use as an equivalent to standard emission testing for the purpose of roadworthiness tests.
Kõnealust korda tuleks kohaldada teatavate sõidukikategooriate suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2002/24/EÜ, [3] 2003/37/EÜ [4] ning 2007/46/EÜ [5].
With a view to providing for the use of OBD in roadworthiness tests for vehicles up to emission classes Euro 5 and Euro V, Member States should be able to allow this testing method in accordance with the manufacturer’s recommendations and other requirements for such vehicles where the equivalence, taking into account any relevant type-approval legislation, where appropriate, has been independently verified.
Kohalikke ja ärivedusid tegevate veoautode asemel kasutatakse üha rohkem ratastraktoreid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h.
A number of technical standards and requirements in respect of vehicle safety have been adopted in the Union.
Nende riskipotentsiaal on veoautodega võrreldav ja seetõttu peaksid kõnealuse kategooria sõidukid, mida kasutatakse peamiselt avalikel teedel, läbima samuti tehnoülevaatuse.
It is necessary to ensure, through a regime of periodic roadworthiness tests, that vehicles continue to meet safety standards.
Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit ning neid kasutatakse harva avalikel teedel.
That regime should apply to certain categories of vehicles as defined in Directives 2002/24/EC [3], 2003/37/EC [4] and 2007/46/EC of the European Parliament and of the Council [5].
Seetõttu peaks kõnealuste sõidukite korralise tehnoülevaatuse tähtaeg jääma liikmesriikide otsustada.
Wheeled tractors with a maximum design speed exceeding 40 km/h are increasingly used to replace trucks in local transport activities and for commercial road haulage purposes.
Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust.
Their risk potential is comparable to that of trucks, and vehicles in that category, which are used mainly on public roads, should therefore be subject to roadworthiness testing.
Ainult liikmesriikide äärepoolsetes piirkondades, eelkõige väikesaartel, mille rahvaarv on alla 5000 elaniku, või hõredalt asustatud piirkondades, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 5 inimest ruutkilomeetri kohta, kasutatavaid sõidukeid kasutatakse selliste tingimuste kohaselt, mis võivad nõuda erilist tehnoülevaatuste korda.
Vehicles of historical interest are supposed to conserve the heritage of the period during which they were constructed, and are considered to be hardly used on public roads.
Seetõttu peaks liikmesriikidel olema õigus käesolevat direktiivi selliste sõidukite suhtes mitte kohaldada.
It should be left to Member States to determine the periodicity of roadworthiness testing for such vehicles.
Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja seega peaks seda läbi viima liikmesriigid või liikmesriikide järelevalve all avalik- või eraõiguslikud isikud, kellele on pandud ülevaatuse läbiviimise kohustus.
It should also be for Member States to regulate roadworthiness testing for other types of specialised vehicles.
Igal juhul peaksid tehnoülevaatuse eest üheselt vastutama liikmesriigid, isegi kui liikmesriigis kehtiv süsteem võimaldab tehnoülevaatust läbi viia eraõiguslikel isikutel, sealhulgas ka sõidukite remondiga tegelevatel isikutel.
Vehicles used exclusively on remote territories of Member States, in particular on small islands with fewer than 5000 inhabitants or in sparsely populated areas with a population density below five persons per square kilometre, are used under conditions that may require a specific roadworthiness testing regime.
Liikmesriigil peaks olema õigus määrata väljaspool tema territooriumi asuvad ülevaatuspunktid läbi viima tema territooriumil registreeritud sõidukite tehnoülevaatust, kui kõnealustel ülevaatuspunktidel on juba oma asukohaliikmesriigi tegevusluba viia läbi sõidukite ülevaatust.
Member States should therefore be empowered to exempt such vehicles from the application of this Directive.
Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile.
Roadworthiness testing is a sovereign activity and should therefore be carried out by the Member States or by public or private bodies entrusted to carry out such testing under their supervision.
Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik andmed, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate seadmete toimivuse kontrollimiseks.
Member States should invariably remain responsible for roadworthiness testing, even where the national system allows for private bodies, including those which also perform vehicle repairs, to carry out roadworthiness testing.
Seepärast tuleks samal viisil kohaldada remonditöid ja hooldust hõlmavale teabele juurdepääsu käsitlevaid sätteid, võimaldades ülevaatuspunktidele juurdepääsu kõigile tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikele andmetele.
Member States should be empowered to designate testing centres located outside their territory to carry out roadworthiness tests for vehicles registered in their territory, if those testing centres have already been authorised to carry out tests on vehicles by the Member State in which they are located.
Andmed peaksid hõlmama üksikasju, mis võimaldavad jälgida sõiduki ohutust mõjutavate süsteemide toimivust nii, et see võimaldab selliseid süsteeme korralise tehnoülevaatuse käigus testida.
For the inspection of vehicles, and especially for their electronic safety components, it is crucial to have access to the technical specifications of each individual vehicle.
See on otsustavalt tähtis eelkõige elektrooniliste kontrollisüsteemide puhul ja hõlmata tuleks kõik tootja paigaldatud elemendid.
Consequently, vehicle manufacturers should provide the data needed for verification of the functionality of safety and environment-related components.
Avalikel teedel kasutatavad sõidukid peavad kasutamisel olema sõidukorras.
The provisions concerning access to repair and maintenance information should likewise be applied for that purpose, allowing inspection centres to have access to all information necessary for roadworthiness testing.
Registreerimistunnistuse omanik ja vajaduse korral veoettevõtja peaksid vastutama selle eest, et sõiduk on sõidukorras.
The data should include the details that allow the functionality of the vehicle safety systems to be monitored in a way that allows such systems to be tested in a periodic technical inspection environment.
Liiklusohutuse ja selle ühiskondliku mõju seisukohast on oluline, et teedel kasutatavad sõidukid oleksid nõuetekohases tehnoseisundis.
This is of crucial importance, especially in the field of electronically controlled systems, and should cover all elements that have been installed by the manufacturer.
Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada vabatahtlikult teha täiendavaid tehnoülevaatusi.
Vehicles used on public roads are required to be roadworthy when they are used.
Registreerimistunnistuse omanikele ja käitajatele teatava paindlikkuse võimaldamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata kindlaks mitme nädala pikkune periood, mille jooksul tehnoülevaatus tuleb teha.
The holder of the registration certificate and, where applicable, the operator of the vehicle should be responsible for keeping the vehicle in a roadworthy condition.
Ülevaatus sõiduki tööea jooksul peaks olema suhteliselt lihtne, kiire ning odav, kuid samal ajal tõhus käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks.
It is important for road safety and for its impact on society that vehicles used on roads should be in a proper technical condition.
Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse konstruktsiooni, valmistamise ja varustuse seisukohalt asjakohaseid aspekte.