natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the law of the state where the Organisation has its statutory seat in the case of matters not, or only partly, regulated by acts referred to in point (a);
Artikkel 28
these Statutes and their implementing rules.
Tööhõive
Article 28
Organisatsioon pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi.
Employment
Töölepingu suhtes kohaldatakse selle riigi õigust, kus töötaja tavaliselt oma töölepingujärgseid töökohustusi täidab.
The Organisation shall be an equal opportunity employer.
Võttes arvesse siseriiklike õigusaktide nõudeid, võimaldab iga liige oma jurisdiktsiooni all organisatsiooniga seotud ülesandeid täitvate liikmete kodanikel ja nende pereliikmetel vabalt liikuda ja elama asuda.
A contract of employment shall be governed by the law of the country in which the employee habitually carries out his work in performance of the contract.
Artikkel 29
Subject to the requirements of national legislation, each member shall within its jurisdiction facilitate the movement and residence of nationals of the members' countries involved in the tasks of the Organisation and of the family members of such nationals.
Vaidlused
Article 29
Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama organisatsiooni käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja organisatsiooni vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline.
Disputes
Organisatsiooni ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte.
The Court of Justice of the European Union shall have jurisdiction over litigation among the members in relation to the Organisation, between the members and the Organisation and over any litigation to which the Union is a party.
Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on organisatsiooni põhikirjajärgne asukoht.
Union legislation on jurisdiction shall apply to disputes between the Organisation and third parties.
Artikkel 30
In cases not covered by Union legislation, the law of the State where the Organisation has its statutory seat shall determine the competent jurisdiction for the resolution of such disputes.
Põhikirja kättesaadavus
Article 30
Põhikiri on üldsusele kättesaadav ESSi veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.
Availability of Statutes
Artikkel 31
The Statutes shall be publicly available at the ESS website and at the statutory seat.
Asutamissätted
Article 31
Asukohariik kutsub nõukogu asutamiskoosoleku kokku nii pea kui võimalik, kuid hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui jõustub komisjoni otsus organisatsiooni asutamise kohta.
Setting-up provisions
Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne asutamiskoosolekut on organisatsiooni nimel vaja võtta konkreetseid kiireloomulisi õiguslikke meetmeid.
A constitutional meeting of the Council shall be called by the host state as soon as possible but no later than 45 calendar days after the Commission decision to set up the Organisation takes effect.
Kui asutajaliikmed ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, võtab need õiguslikud meetmed asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik.
The host state shall notify the Founding Members of any specific urgent legal action that needs to be taken on behalf of the Organisation before the constitutional meeting is held.
PEATÜKK
Unless a Founding Member objects within 5 working days after being notified, the legal action shall be carried out by a person duly authorised by the host state.
LISAD JA KEELED
CHAPTER 9
Artikkel 32
ANNEXES AND LANGUAGES
Lisad
Article 32
Käesolevale põhikirjale on lisatud järgmised lisad:
Annexes
ESSi tehniline ja teaduslik ulatus
To these Statutes the following Annexes are attached:
Hinnanguline maksumus ja ajakava
ESS technical and scientific scope
Mitterahalisi sissemakseid käsitlevad põhimõtted ja -nõuded
Estimated cost and schedule
Ehitamiseelseks etapiks heaks kiidetud mitterahaliste sissemaksete loetelu
Basic rules and principles for in-kind contributions
Ehitamiseelseks etapiks ja ehitusetapiks laekunud rahaliste sissemaksete loetelu (kuni 2015. aasta juunini, k.a)
List of approved in-kind contributions for the pre-construction phase
Sissemaksete tabel
List of cash contributions already received for the pre-construction and the construction phases
Liikmed, vaatlejad ja esindajad
Contribution table
Artikkel 33
Members, observers and representing entities
Keeled
Article 33
Autentseks loetakse kõiki põhikirja versioone, mis on koostatud Euroopa Liidu ametlikes keeltes.
Languages
Ükski keeleversioon ei ole ülimuslik.
All versions of these Statutes in the official languages of the European Union shall be deemed authentic.
Nõukogu määrus (EL) nr 1261/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 326, 6.12.2013, lk 1).
No linguistic version shall prevail.
Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).
Council Regulation (EU) No 1261/2013 of 2 December 2013 amending Regulation (EC) No 723/2009 concerning the Community legal framework for a European Research Infrastructures Consortium (ERIC) (OJ L 326, 6.12.2013, p. 1).
Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, 15. märts 2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).
Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax (OJ L 347, 11.12.2006, p. 1).
Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).
Council Implementing Regulation (EU) No 282/2011 of 15 March 2011 laying down implementing measures for Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax (OJ L 77, 23.3.2011, p. 1).
LISA
Council Directive 2008/118/EC of 16 December 2008 concerning the general arrangements for excise duty and repealing Directive 92/12/EEC (OJ L 9, 14.1.2009, p. 12).
ESSi TEHNILINE JA TEADUSLIK ULATUS
ANNEX 1
KÄESOLEVA LISA EESMÄRK JA ULATUS
ESS TECHNICAL AND SCIENTIFIC SCOPE
Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu põhikirja käesoleva lisa eesmärk on luua ESSi rajatise teaduslikku ja tehnilist ulatust kirjeldav raamistik.
PURPOSE AND SCOPE OF THIS ANNEX
Lisas tutvustatakse ka projekti tausta ja kirjeldatakse rajatise rahvusvahelist konteksti.
It is based on the Technical Design Report (TDR) presented to the ESS Steering Committee at its meeting in February 2013.
TAUST
The TDR is a deliverable of the Memorandum of Understanding for the pre-construction phase of the ESS and is the result of collaborative work involving research organisations all over Europe and beyond.
ESS on uus rahvusvaheline teaduslik taristu, mis ehitatakse Lundi ja mille andmehaldus toimub Kopenhaagenis.
The Annex also gives the background to the project and describes the international context of the facility.
Sellest saab paljusid valdkondi hõlmav teadusrajatis, mis aitab arendada bioteadusi, füüsikat, keemiat ja materjaliteadusi, samuti energeetikat ja kliimateadusi.
A summary of the associated estimated cost and schedule are described in Annex 2.
See toetab visiooni, mis tugineb Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 1999. aasta megateaduse foorumi soovitustele laiaulatuslike neutronirajatiste ehitamiseks kõikjal maailmas.
BACKGROUND
ESSi neutroniallika ehitamine materjaliteaduse jaoks on oluline etapp Euroopa jõupingutustes maailma mõistes juhtiva laiaulatuslike teadustaristute kogumi väljaarendamise nimel.
ESS is a new international scientific infrastructure to be built in Lund, with the data management activities in Copenhagen.
Kogu Euroopat hõlmava ühistegevuse tulemusena valmis 2002. aastal tehniline aruanne, kus on esitatud süsteemi kontseptuaalne projekteerimislahendus ja sellega seotud teadusülesanne.
It will be a multi-disciplinary science facility, serving life sciences, physics, chemistry, and materials science, as well as energy and climate sciences.
2003. aastal tegi Euroopa Liidu teadusministrite nõukogu ja assotsieerunud riikide asutatud Euroopa teadustaristu strateegiafoorum järelduse, et optimaalne tehniline etalonlahendus, mis vastab Euroopa teadlaskonna vajadustele käesoleva sajandi teisel veerandil, on 5 MW-se, pika impulsiga, 22 üldkasutatava instrumendiga, ühe märklauaga mõõtejaam.
It underpins the vision behind the recommendations of the OECD Megascience Forum in 1999 for large-scale neutron facilities worldwide.
Kavandades ESSi kui enneolematu allikavõimsusega ja uudset pika impulsi tehnoloogiat kasutava rajatise ning käitades seda tippteaduse tavade kohaselt ja osana Euroopa allikate võrgustikust, säilitab Euroopa juhtiva koha maailma teadustegevuses, hõlmates paljusid teadusvaldkondi, kus vajatakse neutronhajumismeetodeid.
The construction of the ESS neutron source for materials science is a key element in European efforts to further develop its world-leading large-scale research infrastructures suite.
PÕHIEESMÄRGID
A pan-European effort in 2002 produced a Technical Report presenting a conceptual design and an associated Scientific Case.
ESSi rajatise põhieesmärgid on anda Euroopa teadusele maailma mõistes parimad teadusuuringute võimalused neutronhajumise alal, püüdes saavutada tippteaduslikke ja kõrgetasemelisi teadustulemusi.
In 2003, the European Strategy Forum for Research Infrastructures (ESFRI), set up by the Research Ministries of the Member States and associated countries, concluded that a 5 MW long-pulse, single target station layout for ESS with nominally 22 ‘public’ instruments was the optimum technical reference design that would meet the needs of the European science community in the second quarter of the century.
Rajatise kõik osad on projekteeritud nende eesmärkide saavutamiseks ja samuti selleks, et vastata Euroopa nõudlusele ainulaadse, teedrajava võimekuse ja suurema teadusvõimsuse järele.
By building ESS, a facility with unprecedented source performance utilising the novel long-pulse technology, and operating it according to the practice of scientific excellence and as a part of the European network of sources, Europe will retain the world lead in research activities encompassing the broad areas of science requiring neutron scattering methods.
Neid eesmärke täites annab ESS uusi teadmisi, mida ei ole võimalik saada muude rajatiste või meetodite abil, tugevdab teaduse mõju ühiskonnale ja toetab innovatsiooni Euroopas.
BASIC OBJECTIVES
TEADUSLIK ULATUS
The basic objectives for the ESS facility are to provide world leading neutron scattering research opportunities for European science, striving for scientific excellence and highest performance in terms of scientific output.
ESSil on ainulaadne võime uurida mitmesuguseid struktuure ja ajaskaalasid tänu oma pikkadele suure intensiivsusega neutroniimpulssidele.
The facility is in all its parts designed to meet these objectives and to satisfy European demand for unique, cutting edge capability and enhanced research capacity.
ESS pakub võrreldamatu heledusega neutronikiiri, mis annavad proovidele suurema kiireintensiivsuse kui mis tahes olemasolev lõhustumisallikas.
In meeting these objectives, the ESS will provide new knowledge unattainable with other facilities or methods, will strengthen the societal impact of science, and underpin innovation in Europe.
Suur heledus võimaldab läbi viia paljusid uuringuid, mis jäävad praegu kõrvale, võimaldades mõõta väiksemaid proove rohkem piiratud proovikeskkondades, rohkem kasutada polariseeritud neutroneid, tuvastada nõrgemaid signaale ja teha kiireid kinemaatilisi mõõtmisi reaalajas.
SCIENTIFIC SCOPE
Heledad neutronikiired saadakse ainulaadses ajastruktuuris pikkade madalsageduslike neutroniimpulssidega.
ESS will have a unique ability to study a broad range of structures and time scales due to its long, high-intensity neutron pulses.
Selline ajastruktuur võimaldab tõhusalt kasutada pika lainepikkusega neutroneid.
ESS will offer neutron beams of unparalleled brightness, delivering higher beam intensity to the samples than any existing spallation source.
Arenenud neutrontehnoloogiad kasutavad seda struktuuri, et ESSi instrumendid saavutaksid laiema dünaamilise ulatuse, eriti bispektraalsete kiirte ja vastavalt vajadusele väga suures ulatuses häälestatava lahutusvõime kasutamisega.
The high brightness will enable many investigations to be pursued that are out of range today, by allowing for measurements of smaller samples in more constrained sample environments, the increased use of polarised neutrons, detection of weaker signals and fast kinematic measurements in real time.
See kõik avardab teaduslikke võimalusi märkimisväärselt.
The bright neutron beams will be delivered in a unique time structure, with long neutron pulses at low frequency.
Tehnika tasemele vastavad andmete haldamise ja analüüsimise meetodid suurendavad omakorda võimekust ja võimsust.
This time structure enables the efficient use of long-wavelength neutrons.
Lõhustumisallikas annab neutronikiired edasi instrumendiplokile.
Advanced neutron technologies will exploit this structure to allow ESS instruments to achieve wider dynamic range, in particular by the use bi-spectral beams, and resolutions tunable in a very large range as needed, all of which will significantly expand scientific possibilities.
Tehnilises aruandes, mis lähtub 2002. aastal kindlaks määratud teadusülesandest ja ESSi teadustegevust käivitavatest teguritest, on esitatud instrumendiploki etalonlahendus.
State-of-the-art methods for data management and analysis will further enhance capability and capacity.
TEHNILINE ULATUS
The spallation source will deliver neutron beams to a suite of research instruments.
Allpool on joonisel 1 esitatud Rootsis Lundi linnast kirde suunas paikneva ehituskoha põhiplaan.
Building on the Science Case established in 2002 and identifying science drivers for the ESS a reference instrument suite is presented in the TDR.
ESSi rajatise peamised osad on kiirendi, märklaud, instrumendiplokk ja nendega seotud ehitised ja taristu.
TECHNICAL SCOPE
Kiirendis kiirendatakse prootoneid vajaliku hulga energia saamiseks, et see viiks tõhusalt lõhustumisreaktsioonini.
Figure 1 below presents a baseline layout of the site to the north-east of the city of Lund, Sweden.
ESSi kiirendi on projekteeritud töötama väga suure võimsusega ja väga töökindlalt ning kasutab peamiselt ülijuhtruume.
The main components of the ESS facility are the accelerator, the target station, the instrument suite and the associated buildings and infrastructure.
Märklauas muundatakse kiirendist tulev prootonikiir lõhustumisprotsessi abil mitmeks intensiivseks aeglaste neutronite kiireks, mis saadetakse instrumentide juurde, kus toimub uurimistöö.
In the accelerator, protons are accelerated to an appropriate energy for efficiently driving a spallation reaction.
Märklaua jaoks on valitud tehnoloogia, kus ketas pöörleb prootonikiirguses.
The ESS accelerator is designed for high power and high reliability and uses mainly superconducting cavities.
Märklauda ümbritsev moderaatori-reflektori komplekt muundab lõhustumisprotsessis toodetud kiired neutronid aeglasteks neutroniteks.
The target station will convert the proton beam from the accelerator, through the spallation process into a number of intense beams of slow neutrons delivered to the instruments where the research is carried out.
Need aeglased neutronid suunatakse instrumentide juurde.
The technology chosen for the target is that of a wheel rotating in the proton beam.
Instrumentides kasutatakse neutroneid materjali omaduste uurimiseks kogu nende mitmekesisuses ja keerukuses.
A moderator-reflector assembly surrounding the target transforms the fast neutrons produced in the spallation process into slow neutrons.
ESSi rajatise põhiplaan
The long-pulse technique allows the neutron beams to be tailored for each specific instrument and experiment.
Eksperimendihallid 1&2 Raadiosagedusgalerii Eksperimendihall 3 Kiirtee E22
Experimental Halls 1 and 2 RF Gallery Experimental Hall 3 Motorway E22
Andmehalduskeskus vastutab ka ESSi instrumendiploki loodud andmete hoolduse eest ning samuti pakub ka andmete hankimise, käitlemise ja analüüsimise teenuseid ja toetab eksperimentide simulatsiooni.
Target origin point
Andmehalduskeskus on ESSi organisatsiooni täielikult integreeritud osa.
Latitude 55,7344°
Andmehalduskeskus on kasutajatele mõeldud maailmaklassi rajatis, mis toetab laias valikus teaduslikke ja tehnoloogilisi kasutajaid ülikoolidest, instituutidest ja tööstusharust ning pakub neile koostööd.
(WGS84 decimal)
ESSi andmehalduskeskuse funktsioonid
The baseline layout for the ESS facility comprised of the accelerator tunnel (orange), the RF gallery (pink), the target station building (red), the experimental halls 1 & 2 (blue) and 3 (green).
ESSi andmehalduse ja tarkvara keskus (ESSi andmehalduskeskus)
Also shown are the perimeter of the site (dotted line), the E22 motorway (dark grey) and a possible layout of roads and service buildings (light grey).
Mõõtejaamade juhtimise tarkvara
The origin of the spallation target is at latitude 55,7344° longitude 13,2482° (WGS84).
Andmete haldamine
The Data Management and Software Centre in Copenhagen (DMSC) provides support and services for the management and scientific analysis of the data.
Monte Carlo simulatsiooni tugi
The DMSC is also responsible for data curation generated by the ESS suite of instruments as well as providing services to acquire, handle and analyse data and support the simulation of experiments.
Andmete analüüs ja visualiseerimine
The DMSC is a fully integrated part of the ESS organisation.
Kasutajaportaal
DMSC will be a world-class user facility supporting and collaborating with a broad range of scientific and technological users from universities, institutes and industry.
Mõõtejaamade juhtimise tarkvara
Figure 2
Kaugjuurdepääs eksperimentidele
ESS DMSC functionalities
Eeltöödeldud andmete näitamine kasutajale reaalajas eksperimendi vältel
ESS Data Management and Software Center (ESS DMSC)
Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi
Instrument control Software
Toorandmete transport peaserveritesse talletamiseks
Data Curation
Toorandmete eeltöötlemine edasiseks kasutamiseks sobivasse vormingusse
Monte Carlo simulation code support
Veebi ja mobiilsete seadmete portaal, mis annab ELi eeskirju järgides juurdepääsu kasutajaandmetele
Data analysis and visualization
Arendada ja toetada Monte Carlo neutronimõõtejaamade modelleerimistarkvara
User-Portal
Pakkuda tuge mõõtejaamade proovispetsiifiliste omaduste modelleerimisele andmeanalüüsi jaoks
Instrument Control Software
Arendada ja toetada andmete analüüsimise ja visualiseerimise tarkvara
Remote access to Experiments
Pakkuda sildavaid lahendusi, et aidata neutroniandmete modelleerimist tehnika tasemele vastava füüsikalise modelleerimise ja teooria tarkvaraga
Real time display of preprocessed data to the user during the experiment
Pakkuda juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötlusele
On-site (ESS-Lund) operation Support
Pakkuda ja toetada veebipõhist kasutajaportaali kasutajate ettepanekute esitamiseks ja läbivaatamiseks
Transport raw data to main servers for storage
Pakkuda ja toetada veebipõhist vahendit, mis aitab kasutajatel oma andmete juurde pääseda
Preprocessing of raw data to a format suitable for further use
Lisaks nimetatud komponentidele leidub seal ka teenuste, tugilaboratooriumide ja töökodade, kabinettide ja puhkehoonete taristu kasutajatele ja töötajatele.
Web and mobile devices portal providing access to user data following EU rules.
VÕIMEKUS- JA PROJEKTEERIMISEESMÄRGID
Develop and support Monte Carlo modeling software of neutron instruments
ESSi rajatisel on neutroniallikana ainulaadne maailma mõistes juhtival tasemel teaduslik võimekus, kui see täielikult kasutusele võetakse.
Provide support for Modeling of instrument-sample-specific features for data analysis
Neutronite saatmine instrumendiplokki mitu millisekundit (nominaalselt 2,86 ms) kestvate madalsageduslike (nominaalselt 14 Hz) pikkade impulssidena võimaldab tõhusalt kasutada suure intensiivsusega sooje ja külmi neutronikiiri.
Develop and support data analysis and visualization software.
Eesmärk on, et püsiseisundis käitamisel on ESSil 22 instrumenti.
Provide bridging solutions to aid modeling of neutron data with state-of-the-art physical modeling and theory software
Prootonikiire võimsus on nominaalselt 5 MW ja selle toimet optimeeritakse vastavalt teaduslikele põhieesmärkidele.
Provide access to High-Performance computing
Võrreldes teaduskeskusega Institut Laue-Langevin (ILL) (2013. aastal) saavutavad ESSi neutronhajumise instrumendid kuni 100 korda suurema tundlikkuse nõrkade signaalide tuvastamises.
Provide and support a web-based user portal for the submission and review of user proposals.
Võrreldes selliste teadusasutustega nagu Ühendriikides Spallation Neutron Source (SNS) või Jaapanis Proton Accelerator Research Complex (J-PARC) (2013. aastal) hakkab ESS eksperimentides pakkuma kuni 30 faktori kordselt suuremat kiire intensiivsust sama lahutusvõimega soojade ja külmade neutronite jaoks.
Provide and support web-based tools that aids users to access their data.
ESSi rajatis projekteeritakse väga töökindlaks ning projekteerimiseesmärk on 95 % kättesaadavus enam kui 4000-tunnise aastase käitamisperioodi kestel, kui rajatis on täielikult kasutusele võetud.
In addition to these components there is an infrastructure of services, supporting laboratories and workshops, offices and amenities for users and staff.
Maailma mõistes juhtiva võimekuse säilitamiseks jäetakse projekteerimislahenduses mõistlik tehniline varuruum, et mitte takistada tulevikus paranduste ja uuenduste tegemist.
PERFORMANCE AND DESIGN GOALS
ESSi rajatisel on tehnika tasemele vastav teaduslik ja andmetöötlustaristu, mis on projekteeritud täielikult ära kasutama neutroniallikat, pakkudes sidusat teaduslikku teenust, mis teeb neutrontehnikad paljude teadusvaldkondade jaoks juurdepääsetavamaks, võimsamaks ja tõhusamaks.
The ESS facility will have unique, world-leading scientific capabilities as a neutron source when fully operational.
Planeerimise eesmärgil ja kogu olelusringi maksumuse määramiseks on ESS nominaalselt kavandatud sulgeda 2065. aastal ja maapind on ette nähtud korrastada muuks kasutuseks kooskõlas ümbritsevaga.
By delivering neutrons in long pulses of several milliseconds (nominally 2,86 ms) with low frequency (nominally 14 Hz) to its instrument suite, it will enable efficient use of high intensity thermal and cold neutron beams.
ESSi rajatise projekteerimisel peetakse silmas, et üksikisikud, üldsus ja keskkond oleksid kaitstud kahju eest ehitamise, käitamise ja sulgemise ajal.
The objective is that ESS will have 22 instruments in steady state operations.
See projekteeritakse nii, et oleks hõlpsam kasutada taastuvenergiat, minimeerida selle energiatarbimist ja võtta ringlusesse suurem osa selle heitsoojusest.
The proton beam power will nominally be 5 MW and the performance will be optimised in accordance with the basic scientific objectives.
LISA
Compared to ILL (in 2013), ESS neutron scattering instruments will achieve up to 100 times the sensitivity for detecting low signals.
HINNANGULINE MAKSUMUS JA AJAKAVA
Compared to SNS and J-PARC (in 2013), ESS will offer up to a factor of 30 times superior beam intensities in experiments with the same resolution for thermal and cold neutrons.
SISSEJUHATUS
The ESS facility will be designed to be highly reliable with a design goal of 95 % availability during its annual operational periods of more than 4000 hours when fully commissioned.
Käesoleva dokumendi, põhikirja 2. lisa eesmärk on kirjeldada hinnangulist kogukulu, eelarvet ja ESS-projekti planeeritud ajakava.
To maintain its world-leading capabilities, reasonable technical headroom in the design will be maintained in order not to preclude future improvements and upgrades.
See on kokkuvõte 2014. aasta kevadel kavandatud käitamistingimuste kõige tähtsamatest punktidest, põhinedes 2012. aastal ESSi juhtkomiteele esitatud tehnilisel aruandel ja sellega seotud dokumentidel vastavalt 1. lisas ülevaatlikult esitatud tehnilise ja teadusliku ulatuse kirjeldusele.