natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Access tariff for voltages above 36 kV and not above 72,5 kV (power above 450 kW)
Juurdepääsu tariif üle 72,5 kV ja kuni 145 kV pinge puhul (võimsus üle 450 kW)
Access tariff for voltages above 72 kV and not above 145 kV (power above 450 kW)
Juurdepääsu tariif üle 145 kV pinge puhul (võimsus üle 450 kW)
Access tariff for voltages above 145 kV (power above 450 kW)
Rahvusvaheliste ülekannete juurdepääsu tariif
Access tariff for international exchanges
Integreeritud reguleeritud tariifid olid jagatavad komponendiks, mis olid mõeldud katma transpordi, jaotamise ja üldiseid süsteemi kulusid (võrgule juurdepääsu tasu), ning komponendiks, mis kajastas elektri hankimise kulu hulgiturult (energia komponent).
Integral regulated tariffs could be split into a component designed to cover transport, distribution and general system costs (network access charge) and a component reflecting the cost of procuring electricity in the wholesale market (energy component).
Lisaks rakendati nõudluse haldamise teenuste puhul integreeritud tariifidest allahindluste tegemise süsteemi (näiteks lubatavad ette teatatud katkestused voolutarnetes või väikese tarbimisega perioodile koondunud tarbimine).
Additionally, a system of discounts on integral tariffs was applied to demand management services (e.g. accepted interruptions in power supply upon notice or consumption concentrated in off-peak periods).
Alates 2005. aastast tegi Hispaania reguleeritud tariifide süsteemis muudatusi.
From 2005 Spain introduced changes in the system of regulated tariffs.
Neist viimane tehti 2013. aastal, kui Hispaania võttis vastu uue elektrisektori õigusraamistiku (seadus 24/13), mis sisaldas muu hulgas jaeturuhindade reguleerimise reformi.
Spain announced that this new law and its implementing provisions would be drawn up in 2014.
Integreeritud reguleeritud tariifide baassummad 2005
Below are some of the basic integral tariffs for the lowest tariff level of the categories referred to above (i.e. not above 145 kV) applicable from 1 January 2005:
Allikas:
Table 1
kuningliku dekreedi 2392/2004 I lisa, komisjoni arvutused.
Basic amount integral regulated tariffs 2005
A/Võimsuse komponent
Source:
B/Energia komponent
Annex I to Royal Decree 2392/2004, Commission's calculations.
Integreeritud tariif (A+B)
A/Power component
EUR/kW kuus
B/Energy component
Võimsus < 770 W
Integral tariff (A + B)
Lühiajaline kasutus, üldine > 145 kV
EUR/kW month
Keskmine kasutus, üldine > 145 kV
Power < 770 W
Pikaajaline kasutus, üldine > 145 kV
Short use, general > 145 kV
G. Suurtarbijad G4
Medium use, general > 145 kV
Hispaania riiklik energiakomitee (Comisión Nacional de Energía — CNE) — Hispaania regulaator — on väitnud, et keskmiselt ei kajastanud integreeritud tariifid 2005. aastal kõiki tarnekulusid, eriti energia hulgiturult ostmise kulu.
Long use, general > 145 kV
Nimelt olid, nagu alljärgneval graafikul näidatud, ainult viiel kuul 2005. aasta jaanuarist veebruarini ja seejärel taas 2005. aasta aprillist juunini keskmistesse integreeritud reguleeritud tariifidesse arvestatud hinnad elektri hulgituru keskmistest hindadest allpool.
G. Large consumers G4
Graafik 1
In particular, as shown in the graph below, only in the five months between January and February 2005 and then again between April and June 2005 were the prices implicit in the average integral regulated tariffs below average prices in the wholesale electricity market.
CNE — aruanne konkurentsi arengust gaasi- ja elektriturgudel.
Conversely, between October 2006 and December 2007 the opposite occurred: during this 14-month period, average wholesale prices fell sharply below the energy prices implicit in the average integral regulated tariffs, well above the difference observed in the seven months of 2005 when wholesale prices were higher than those implicit in integral tariffs.
Periood 2005/2007, lk 84.
Graph 1
AASTA TARIIFI PUUDUJÄÄK
Weighted average wholesale price vs energy price implicit in integral tariff
Elektrisüsteemi arvepidamine lähtuvalt tegelikest reguleeritud tuludest ja kuludest arveldati kord aastas.
CNE — Report on development of competition in gas and electricity markets.
2005. aastal ei loonud kehtestatud reguleeritud tariifide ja võrgule juurdepääsu tasude tase piisavalt tulusid, et võimaldada süsteemil nõuda sisse kõik tagantjärele terve aasta kohta dokumenteeritud reguleeritud kulud.
Period 2005/2007, p. 84.
2005. aasta lõplikul arveldamisel, mida CNE viib läbi aasta lõpus, tuvastati 3811 miljoni euro suurune puudujääk.
THE 2005 TARIFF DEFICIT
See ei olnud esimene kord, kui arveldamine näitas puudujääki, kuigi 2005. aasta puudujäägi suurus oli pretsedenditu.
The accounts of the electricity system, based on actual regulated revenues and costs, were settled once a year.
2000., 2001. ja 2002. aastal registreeriti väiksemad puudujäägid.
In 2005, the level at which the regulated tariffs and the network access charges were set did not generate sufficient revenues to enable the system to recover all the regulated costs documented ex post for the entire year.
Eelkõige alahindas valitsus elektri hankimise tegelikke kulusid.
The final settlement process for 2005, carried out by the CNE at year-end, established a deficit of EUR 3811 million.
Kui 2005. aastal arenes lõppkasutajate elektritarbimine nii reguleeritud kui ka vabaturul üldjoontes nii, nagu detsembris 2004 ennustati, viisid rida ettenägematuid hinnatõuse aasta jooksul hulgimüügi hinnad 2005. aastal tasemele 62,4 eurot/MWh 2004. aasta 35,61 eurot/MWh-ga võrreldes, mille tulemusena 2005. aasta keskmine hulgimüügi hind oli 59,47 eurot/MWh.
It was not the first time that the settlement process had given rise to a deficit, although the size of the 2005 deficit was unprecedented.
Kõnealuse hinnatõusu põhjuste seas on ebatavaliselt kuiv aasta, mis vähendas veejõul elektrienergia tootmist 55 %, naftahindade tõus, heitkogustega kauplemise süsteemist tasuta saadud CO2 heitkoguste turuhinna mõju, ning SKP kasvu ületav energianõudluse kasv.
In 2000, 2001 and 2002 lower deficits were recorded.
Veel üks oluline tegur, mis süsteemi üldiseid kulusid suurendas, oli kõrge taastuvenergia tootmise toetuste tase.
In particular, the government underestimated the actual costs of electricity procurement.
Nimelt võisid taastuvenergia tootjad valida otsese osaluse elektri hulgiturul ehk börsil (pool).
Whereas electricity consumption by end-users in both the regulated and the free market developed in 2005 roughly as predicted in December 2004, a series of unforeseen price increases during the year set wholesale prices at EUR 62,4/MWh in 2005 compared with EUR 35,61/MWh in 2004, bringing the average wholesale price in 2005 to EUR 59,47/MWh.
2005. aastal oli see võimalus eriti atraktiivne ning seetõttu osales börsil oodatust rohkem taastuvenergia tootjaid, mis suurendas süsteemi kulusid.
The causes of this increase include an unusually dry year, which reduced hydroelectric power production by 55 %, a rise in oil prices, the impact of the market price of CO2 emission allowances received free of charge under the Emissions Trading System and an increase in the demand for energy higher than GDP growth.
Lisaks sellele olid erikavade raames (taastuvad energiaallikad, koostootmine) toodetud elektri energiakuludele antavad otsetoetused, mis kanti arvepidamisse reguleeritud kuludena, 2005. aastal 2701 miljonit eurot.
Another important factor which contributed to increasing the general costs of the system was the high level of aid for the production of renewable energy.
Võrdluseks — süsteemi transpordi ja jaotamise kulud moodustasid 2005. aastal 4410 miljonit eurot.
In particular, renewable producers could opt for direct participation in the wholesale electricity market or ‘pool’.
Puudujäägi eelrahastamiseks vastu võetud mehhanism
In 2005 this option was particularly attractive and as a result, more renewable producers than expected participated in the pool, leading to higher costs for the system.
Puudujäägi kujunemine ei jäänud märkamata.
In addition, direct aid to the energy costs of electricity under the special scheme (renewables, cogeneration), which were entered in the accounts as a regulated cost, amounted to EUR 2701 million in 2005.
Juba 2005. aasta märtsis, kui sai selgeks, et tariifi puudujääk on tekkimas, sätestasid Hispaania ametiasutused kuningliku dekreetseaduse 5/2005 [6] artiklis 24, et elektrisüsteemi kulude ja tulude vahelise puudujäägi katmiseks vajalikud summad peavad kandma Hispaania viis suurimat „õigustatud elektrikommunaalettevõtjat”, see tähendab neid, kellel oli õigus saada luhtunud kulude kompensatsiooni, [7] järgmiste protsendimäärade alusel:
By way of illustration, the system's transport and distribution costs amounted to EUR 4410 million in 2005.
Dekreetseaduses 5/2005 on sätestatud, et tulevane puudujääk kantakse viie äriühingu arvele negatiivse bilansina olemasoleval hoiukontol, mida CNE kasutas neile äriühingutele luhtunud kulude maksmiseks.
Mechanism adopted to pre-finance the deficit
Praktikas tähendas see, et kommunaalettevõtjatelt nõuti rahaliste vahendite tasumist ette.
The development of the deficit did not go unnoticed.
Negatiivne bilanss luhtunud kulude kontol annaks sissenõudmisõiguse, mis tähendaks kommunaalettevõtjate õigust nõuda tulevikus tulusid elektritarbijatelt.
Already in March 2005, when it became clear that a tariff deficit was developing, by Article 24 of Royal Decree-Law 5/2005 [6] the Spanish authorities stipulated that the funds required to bridge the gap between the costs and revenues of the electricity system would be provided by Spain's five biggest ‘entitled electricity utilities’, which were those entitled to receive compensation for stranded costs [7], on the basis of the following percentages:
Kõnealuseid õiguseid said kommunaalettevõtjad väärtpaberistada ning turul müüa.
Decree-Law 5/2005 laid down that the future deficit be imputed to the above five companies as a negative balance in an existing deposit account used by the CNE to pay stranded costs to these companies.
Kõnealustele kommunaalettevõtjatele antud sissenõudmisõigustel oli minimaalne intressimäär (3 kuu Euribor arvutatuna eelmise aasta novembri keskmistest Euribori määradest, ilma hinnavaheta).
This meant in practice that the utilities were required to advance the funds.
Puudujäägi lõppkasutajatelt sissenõudmiseks vastu võetud mehhanism
The negative balance in the stranded costs account would give rise to collection rights, consisting in the right of the utilities to collect revenue from electricity consumers in the future.
2006. aasta juunis tegid Hispaania ametiasutused otsuse 2005. aasta puudujäägi elektritarbijatelt sissenõudmise korra kohta reguleeritud tariifide abil.
These rights could be securitised and sold on the market by the utilities.
Kuningliku dekreediga 809/2006 [8] sätestasid Hispaania ametiasutused, et 2005. aasta puudujäägi (või täpsemalt — kommunaalettevõtjatele antud sissenõudmisõigused) maksavad kinni tarbijad neljateistkümne ja poole aasta jooksul nii integreeritud kui ka juurdepääsu tariifidele lisatud spetsiaalse lisamaksu kaudu.
The collection rights assigned to these utilities yielded a minimum interest rate (3-month Euribor, calculated as the average Euribor rates for November of the previous year, without any spread).
Kõnealust lisamaksu käsitati „eriotstarbeliselt eraldatud maksena” (cuota con destino específico).
Mechanism adopted to recover the deficit from end-users
Hispaania ametiasutused kehtestasid, et 2005. aasta puudujäägi rahastamise maksest saadavad tulud kogutakse CNE poolt hallatavale hoiukontole.
By Royal Decree 809/2006 [8], the Spanish authorities laid down that the 2005 deficit (or, more precisely, the collection rights attributed to the utilities) would be repaid by consumers over fourteen and a half years by means of a special surcharge applied to both integral and access tariffs.
Tariifipuudujäägi mõju Hispaania turule
The surcharge, calculated as the yearly amount required to recover linearly the net present value of the 2005 deficit over 14,5 years, was set at 1,378 % of the integral tariff, and at 3,975 % of the access tariff for 2006.
2005. aastal aga valis ka oluline osa neist vabaturu.
The applicable interest rate was the 3-month Euribor.
31. detsembril 2005 oli vabaturul üle 2 miljoni tarbija (2004. aastal 1,3 miljonit).
This surcharge was regarded as a ‘specifically earmarked contribution’ (cuota con destino específico).
2005. aasta reguleeritud tariifidega keskmiselt võimaldatud hinnaeelist tuleks siiski käsitada paralleelselt tarbijate naasmisega reguleeritud turule, kuigi mõningase ajalise nihkega.
In 2005, 37,49 % of electricity demand in Spain was procured on the free market.
Dets.
This quantity corresponds to a relatively small number of consumers;
Protsendina (%) tarnekohtadest
only 8,5 % of consumers purchased energy on the free market, whereas 91,5 % remained on regulated tariffs (down from 97 % in 2004).
Protsendina (%) energiast
The vast majority of households and small low-voltage consumers, which could opt for the free market from 2003 [9], were still on regulated tariffs;
OTSUS ALGATADA ELTLi ARTIKLI 108 LÕIKE 2 KOHANE MENETLUS
however, in 2005 a significant proportion of them also opted for the free market.
Komisjoni ametliku uurimise algatamise otsuses võrreldi erinevate kategooriate lõppkasutajate poolt makstud reguleeritud tariife hinnanguliste hindadega, mida nad oleksid pidanud maksma nende tariifide puudumisel vabaturul.
On 31 December 2005, over 2 million consumers were in the free market (compared with 1,3 million in 2004).
Turuhinna hinnangud arvutati elektri hulgituru hinna, võrgule juurdepääsu tasude ning keskmise hinnangulise marginaali 10eurot/MWh põhjal, nagu selle esitas Céntrica.
However, the price advantage afforded on average by the regulated tariffs in 2005 should be considered in parallel with the return of consumers to the regulated market, albeit with a certain time lag.
Tabel 3
As shown in Table 2 below, the number of consumers supplied in the free market increased throughout 2005 but declined in 2006, bringing the percentage (8,15 %) to that reached in the first half of 2005.
Hindade võrdlus tarbijate kategooriates
Likewise, the decline in the amount of energy supplied to end-users in the free market that was apparent in December 2004 continued in the first quarter of 2005.
Tarbijate kategooria
Although it halted significantly between June and September 2005, it continued in December 2005 and throughout 2006.
Reguleeritud tariif
Table 2
Hinnanguline turuhind (ainult hulgimüügi hind pluss juurdepääsu tariif)
Share of supply sites and energy in the free market (as a percentage of the total market) 2004-2006 Source: CNE Report ‘Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006’.
Hinnanguline turuhind (+ 10 eurot turumarginaali)
Electricity
Suured kõrgepingevõrku ühendatud tööstustarbijad (G4 tariif)
Mar
Suured katkestatava tarnega tööstustarbijad
Jun
73,87–76,47
Sep
83,87–86,47
As a % of supply sites
Kodumajapidamised
As a % of energy
Madalpingevõrku ühendatud väikesed tööstustarbijad või teenindusettevõtted
Although the impact of the losses borne by suppliers began to be felt by mid-2005, when wholesale prices started to increase considerably, supply contracts could not be terminated immediately.
See tabel näitab olulist eelist kahele esimesele kategooriale (suured tööstustarbijad).
As a result, suppliers in the free market, particularly those which did not have generation capacity but had to procure electricity in the wholesale market, were forced to make offers under free-market conditions which matched the regulated tariff despite the possibility of incurring losses, or to charge higher prices reflecting actual procurement costs, thereby losing market share.
Teiste lõppkasutajate kategooriate kohta ei anna võrdlus nii selget järeldust, kuid väikest eelist võib siiski näha.
DECISION TO INITIATE PROCEEDINGS UNDER ARTICLE 108(2) OF THE TFEU
Otsuses leiti, et kõnealune eelis on antud valikuliselt, kuna kunstlikult madalad reguleeritud hinnad soosisid ettevõtjaid, kes kasutavad energiaallikana elektrit, mitte aga näiteks gaasi.
The Commission decision to initiate the formal investigation compared the regulated tariffs paid by various categories of end-user with the estimated prices they would have had to pay in the free market in the absence of these tariffs.
Peale selle täheldati de facto ja de jure valikulisuse olemasolu selles, et eelis oli ebaproportsionaalselt suurem suurte tööstuslike lõppkasutajate jaoks, kes teatavatel juhtudel said kasutada kõikehõlmavaid hindu, mis moodustasid vähem kui poole hinnanguliste vabaturu hindade energiakomponendist.
The market price estimates were calculated on the basis of the price of electricity in the wholesale market, the network access charges and an average marketing margin estimated at EUR 10/MWh, as submitted by Céntrica.
Menetluse algatamise otsuses märgiti, et julgustades lõppkasutajaid tagasi reguleeritud turule minema võis süsteem anda kasu ka jaotajatele, kes näisid saavat oma reguleeritud tegevustelt garanteeritud kasumimarginaali.
Table 3
Otsuses leiti, et süsteem sisaldas riigi vahendite ülekandmist, kuna puudujäägi tagasimaksmiseks kasutatav lisamaks on maksulaadne lõiv, mille tulud liiguvad enne lõppsaajatele suunamist läbi Hispaania regulaatori CNE (riigiasutus).
Price comparison by consumer category
Otsuses järeldati, et arvestades Euroopa Kohtu praktikat selles küsimuses tuleks vaadelda kõnealuseid summasid riigi vahenditena.
Céntrica.
Arvestades, et lõppkasutajad tegutsevad turgudel, mis on ELis tavaliselt konkurentsile ja kaubandusele avatud, järeldas komisjon menetluse algatamise otsuses, et kõik artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid olid täidetud ning et meede oli riigiabi lõppkasutajate kasuks.
Consumer category
Olles märkinud, et mitte ükski ELTLi artiklis 107 sätestatud eranditest ei olnud kohaldatav, hinnati menetluse algatamise otsuses, kas elektri pakkumist reguleeritud tariifidega võiks käsitada üldist majandushuvi esindava teenusena ning kas sellele võiks seetõttu kohalduda ELTLi artikli 106 lõikes 2 sätestatud erand.
Regulated tariff
Otsuses öeldi, et elektrisektoris on liikmesriikide oma äranägemise järgi talitamise ruum avaliku teenuse kohustuste kehtestamisel piiratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ) („elektridirektiiv”) [10] sätetega.
Estimated market price (only wholesale price, plus access tariff)
Kõnealuses direktiivis sätestati liikmesriikidele kohustus kehtestada universaalteenuse osutamise kohustus (sealhulgas konkreetselt õigus saada varustatud mõistlike hindadega) ainult kodumajapidamistele ja väikeettevõtjatele [11].
Estimated market price (+ EUR 10 marketing margin)
Otsuses järeldati, et elektridirektiivi arvesse võttes ei saa elektri reguleeritud tariifidega pakkumist keskmise suurusega ja suurettevõtjatele käsitada üldist majandushuvi esindava teenusena selle ranges tähenduses.
Large industrial consumers connected to the high-voltage network (G4 tariff)
Komisjon väljendas seega tõsist kahtlust selles osas, kas muudele ettevõtjatele peale väikeettevõtja rakendatud reguleeritud tariifide riigiabi elemente võiks pidada siseturuga kokkusobivaks.
Large industrial consumers with interruptible supply
Samuti leiti menetluse algatamise otsuses, et on võimalik, et elektri jaotajad said riigiabi.
73,87-76,47
Seda juhtumi osa käsitletakse teises otsuses (juhtum C 3a/07).
83,87-86,47
HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
Consumers connected to the high-voltage network
Komisjoni ettepanek esitada põhjaliku uurimise algatamise otsuse kohta märkuseid tõi palju vastuseid suurtelt tööstustarbijatelt, jaotajatelt, sõltumatutelt tarnijatelt ja Hispaania autonoomsete piirkondade valitsustelt.
Households
Käesolevaga antakse kokkuvõtlik ülevaade ainult elektri lõppkasutajate kasuks antud väidetava riigiabi seisukohast olulistest märkustest.
Small industrial consumers or service companies connected to the low-voltage network
SÕLTUMATUTE TARNIJATE MÄRKUSED
This table showed a significant advantage for the first two categories (large industrial users).
Märkuseid saadi Céntricalt ja ACIE-lt, sõltumatute energiatarnijate ühenduselt.
For the other categories of end-user, the comparison is less conclusive but a small advantage can still be observed.
Väited ja järeldused on suures osas samad.
The decision found that this advantage had been granted selectively, since the artificially low regulated prices favoured undertakings using electricity rather than, for example, gas, as an energy source.
Céntrica ja ACIE märkused
Moreover, the existence of de facto and de jure selectivity was observed, in that the advantage was disproportionately bigger for large industrial end-users, which in certain cases benefited from all-inclusive prices that were less than half the energy component of estimated free-market prices.
Céntrica vastus keskendub peamiselt väidetavale eelisele elektri jaotajate kasuks.
The opening decision indicated that, by encouraging end-users to switch back to the regulated market, the system might also have benefited distributors, who appeared to have enjoyed a guaranteed profit margin on their regulated activities.
Äriühingu poolt esitatud arvud ja väited osutavad aga ka elektri lõppkasutajatele antud riigiabi olemasolule.
The decision also considered that the system involved a transfer of state resources, since the price surcharge used to repay the deficit constitutes a parafiscal levy, the proceeds of which transit through the Spanish Regulator CNE (a public body) before being channelled to the final beneficiaries.
Céntrica kohaselt tähendas vaba ja reguleeritud turu kooseksisteerimine ning eriti lõppkasutajate võimalus nende kahe vahel vabalt ümber lülituda seda, et reguleeritud tariifid toimisid võrdlushinnana või de facto ülempiirina vabaturu hindade jaoks.
The decision concluded that, in the light of Court of Justice case-law on this matter, these funds should be regarded as state resources.
Tarnijad ei saanud küsida reguleeritud tariifist kõrgemaid hindu, kuna sellisel juhul poleks nad suutnud meelitada uusi kliente ning oleksid kaotanud olemasolevaid.
Considering that end-users operate in markets which are generally open to competition and trade within the EU, in the opening decision the Commission came to the conclusion that all the criteria laid down in Article 107(1) were fulfilled and that the measure constituted state aid in favour of end-users.
Tavajuhul koosneb elektri lõppkasutajate poolt makstav hind vabaturul kahest komponendist:
After noting that none of the derogations provided for in Article 107 TFEU seemed applicable, the opening decision assessed whether the provision of electricity at regulated tariffs could be considered a service of general economic interest (SGEI) and as such benefit from the derogation provided for in Article 106(2) TFEU.
võrgule juurdepääsu tasu ning „tarne komponent”, mis tuleneb turumehhanismidest ja läheb jaetarnijale.
The decision stated that, in the electricity sector, Member States' margin of discretion in establishing public service obligations is limited by the provisions of Directive 2003/54/EC of the European Parliament and of the Council of 26 June 2003 concerning common rules for the internal market in electricity and repealing Directive 96/92/EC [10] (‘The Electricity Directive’).
Jaetarnete alal sõltub kasumlikkus sellest, kas klientide poolt makstav „tarne komponent” katab tarnija kulud (s.o energia hankimise kulud hulgiturul või vertikaalselt integreeritud äriühingu puhul enda tootmiskulud) ja „turustusmarginaal”, mis hõlmab muid tarnekulusid (turustuskulud, IT-süsteemid, arvete esitamine jmt), ning investeeritud kapitali tasu.
This Directive lays down an obligation for Member States to establish a universal service obligation (including notably the right to be supplied at reasonable prices) only for household consumers and small enterprises [11].
Seega võiks vabaturu tarnija tegutseda konkreetses turusegmendis kasumlikult ainult juhul, kui seal on olemas „positiivne turustusmarginaal” ehk teiste sõnadega erinevus tarnijale tarbijate teenindamisel tekkivate üldkulude ja reguleeritud tariifi vahel.