natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An effective corporate governance framework is of key importance to society, as well-run companies are likely to be more competitive and more sustainable in the long term.
Tõhus äriühingu üldjuhtimise raamistik on ühiskonna jaoks määrava tähtsusega, sest hästi juhitud äriühingud on tõenäoliselt konkurentsivõimelisemad ning pikaajalises perspektiivis jätkusuutlikumad.
Good corporate governance is first and foremost the responsibility of the company concerned, and rules at European and national level are in place to ensure that certain standards are respected.
Äriühingu hea üldjuhtimine on eelkõige asjaomase äriühingu kohustus ning Euroopa ja riiklikul tasandil on kehtestatud eeskirjad, et tagada teatavate standardite järgimine.
These include legislation and soft law, namely national corporate governance codes.
Need hõlmavad õigusakte ja pehmet õigust, nimelt siseriiklikke häid ühingujuhtimise tavasid.
Corporate governance codes aim to establish principles for good corporate governance in listed companies in Europe based on transparency, accountability and a long-term perspective.
Heade ühingujuhtimise tavade eesmärk on kehtestada börsil noteeritud Euroopa äriühingutes hea ühingujuhtimise tava põhimõtted, mis toetuvad läbipaistvusele, aruandekohustusele ja pikaajalisele perspektiivile.
They provide standards and best practice for companies, enabling them to perform better and therefore contribute to fostering growth, stability and long-term investment.
Nendega nähakse äriühingutele ette standardid ja parimad tavad, mis võimaldavad neil saavutada paremaid tulemusi ning järelikult aidata kaasa majanduskasvu, stabiilsuse ja pikaajaliste investeeringute edendamisele.
Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on the annual financial statements, consolidated financial statements and related reports of certain types of undertakings [1] requires companies to include a corporate governance statement in their management report if their transferable securities are admitted to trading on a regulated market of any Member State within the meaning of Article 4(1)(14) of Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on markets in financial instruments [2].
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta) [1] nõutakse äriühingutelt ühingujuhtimise aruande lisamist nende tegevusaruandesse, kui nende vabalt võõrandatavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda mõne liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) [2] artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses.
The corporate governance statement should provide essential information on the corporate governance arrangements of the company, such as information relating to the relevant corporate governance code(s) applied by that company, the internal control and risk management systems, the shareholder meeting and its powers, shareholders' rights, administrative, management and supervisory bodies and their committees.
Ühingujuhtimise aruanne peaks andma olulist teavet äriühingu üldjuhtimiskorra kohta, näiteks teavet kõnealuse äriühingu kohaldatava(te) asjaomas(t)e hea(de) ühingujuhtimise tava(de), sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide, aktsionäride või osanike koosoleku ja selle volituste, aktsionäride või osanike õiguste, haldus-, juht- ja järelevalveorganite ning nende komiteede kohta.
It also gives investors more confidence in the companies they invest in.
Direktiivi 2013/34/EL artiklis 20 sätestatud põhimõte „järgi või selgita” on Euroopa äriühingute üldjuhtimise oluline element.
Increased transparency to the market can also bring, more generally, reputational benefits for companies and more legitimacy in the eyes of stakeholders and society as a whole.
Selle põhimõtte kohaselt peavad äriühingud, kes kalduvad kõrvale asjaomasest heast ühingujuhtimise tavast, selgitama oma ühingujuhtimise aruandes, millistest tava osadest nad kõrvale kalduvad, ja esitama selle põhjused.
The ‘comply or explain’ principle laid down in Article 20 of Directive 2013/34/EU is a key feature of European corporate governance.
Kuigi tava täielik järgimine võib edastada turule positiivse sõnumi, ei pruugi see äriühingu üldjuhtimise seisukohast olla äriühingu jaoks alati parim lähenemisviis.
According to this principle, companies that depart from the relevant corporate governance code are required to explain in their corporate governance statement which parts of the code they depart from and the reasons for doing so.
Tava mõnest sättest kõrvalekaldumine võib teatavatel juhtudel anda äriühingule võimaluse juhtida end tõhusamalt.
While full compliance with a code can send a positive message to the market, it may not always be the best approach for a company from a corporate governance perspective.
Lähenemisviis „järgi või selgita” annab äriühingutele paindlikkuse, võimaldades neil kohandada äriühingu üldjuhtimist nende suuruse, aktsionäride või osanike struktuuri või sektori eripäraga.
Departing from a provision in the code could in some cases allow a company to govern itself more effectively.
Samal ajal edendab see vastutuse kultuuri, julgustades äriühinguid mõtlema rohkem äriühingu üldjuhtimiskorrale.
The ‘comply or explain’ approach provides companies with flexibility by allowing them to adapt their corporate governance to their size, shareholding structure or sectoral specificities.
Äriühingud, investorid ja reguleerivad asutused toetavad laialdaselt põhimõtet „järgi või selgita” kui asjakohast vahendit äriühingu üldjuhtimisel.
At the same time, it promotes a culture of accountability, encouraging companies to reflect more on corporate governance arrangements.
Nagu 2011. aasta rohelises raamatus „Äriühingu üldjuhtimise ELi raamistik” [3] mainitud, näib siiski, et teatavaid puudusi esineb viisis, kuidas kõnealust põhimõtet kohaldatakse praktikas, eelkõige seoses nende selgituste kvaliteediga, mis äriühingud esitavad headest ühingujuhtimise tavadest kõrvalekaldumise korral.
The ‘comply or explain’ principle is widely supported by companies, investors and regulators as an appropriate tool in corporate governance.
Selles suhtes pooldas enamik rohelisele raamatule vastanutest seda, et kehtestada äriühingutele nõue esitada kõrvalekaldumiste korral täpsemaid selgitusi.
Yet, as mentioned in the 2011 Green Paper on the EU corporate governance framework [3], it appears that there are some shortcomings in the way the principle is applied in practice, in particular as regards the quality of explanations provided by companies when departing from corporate governance codes.
Komisjoni kogutud uuemate tõendite kohaselt on olukord selles valdkonnas järk-järgult paranenud.
In this respect, a large majority of respondents to the Green Paper were in favour of requiring companies to provide better quality explanations in case of departures.
Mitu liikmesriiki on näiteks algatanud arutelud või andnud välja selgituste kvaliteeti käsitlevaid suunised.
According to more recent evidence gathered by the Commission, there has been gradual improvement in this area.
Siiski on olukorda võimalik veelgi parandada.
Several Member States have, for instance, initiated discussions or issued guidelines on the quality of explanations.
29. märtsi 2012. aasta resolutsioonis [4] pidas Euroopa Parlament lähenemisviisi „järgi või selgita” kasulikuks vahendiks äriühingu üldjuhtimisel.
However, there is still scope for further improvement.
Eriti pidas ta õigeks asjaomase tava kohustuslikku järgimist äriühingu poolt ning tavast kõrvalekaldumiste korral sisuliste selgituste nõudmist, mis peaksid hõlmama võetud alternatiivsete meetmete kirjeldust.
In its resolution of 29 March 2012 [4], the European Parliament considered the ‘comply or explain’ approach a useful tool for corporate governance.
Euroopa äriühinguõigust ja äriühingute üldjuhtimist käsitlevas 2012. aasta tegevuskavas [5] rõhutati kõrge kvaliteediga selgituste olulisust eelkõige investorite jaoks ning teatati komisjoni algatusest parandada äriühingu üldjuhtimise aruannete ja eelkõige selgituste kvaliteeti.
In particular, it was in favour of compulsory adherence to a relevant code by the company and requiring meaningful explanations for departures from a code, which should include a description of the alternative measure taken.
Käesoleva soovituse eesmärk on anda äriühingutele suuniseid ning aidata neil parandada oma äriühingu üldjuhtimise aruandluse kvaliteeti.
The 2012 Action Plan on European company law and corporate governance [5] underlined the importance of high quality explanations, in particular for investors, and announced a Commission initiative to improve the quality of corporate governance reports and the quality of explanations in particular.
Võttes arvesse õiguslike traditsioonide ja lähenemisviiside mitmekesisust, esitatakse käesolevates soovitustes üldine raamistik, mida on võimalik edasi arendada ja kohandada konkreetse liikmesriigi jaoks.
The purpose of this Recommendation is to provide guidance for companies and to assist them in improving the quality of their corporate governance reporting.
Käesolevat soovitust kohaldatakse äriühingute suhtes, kes on kohustatud esitama ühingujuhtimise aruande kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikliga 20 ja selgitused juhul, kui nad kalduvad kõrvale hea(de) ühingujuhtimise tava(de) soovitustest.
Given the diversity of legal traditions and approaches, these recommendations offer a general framework, which can be further developed and adapted to the specific national context.
Kuigi käesolev soovitus on ette nähtud peamiselt börsil noteeritud äriühingutele vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 20, võivad muud ühingujuhtimise aruannet ettevalmistavad üksused saada samuti kasu selle teabe kvaliteedi tõstmisest, mida nad kavatsevad avalikustada.
This Recommendation applies to companies which are required to submit a corporate governance statement in accordance with Article 20 of Directive 2013/34/EU and which need to provide explanations in case of departure from the recommendations of the corporate governance code(s).
Lisaks teabele, mida äriühingud peavad esitama oma ühingujuhtimise aruandes, nõutakse mõnes liikmesriigis äriühingutelt, et nad annaksid aru selle kohta, kuidas nad kohaldavad tava peamisi põhimõtteid või soovitusi.
While this Recommendation is intended predominantly for listed companies pursuant to Article 20 of Directive 2013/34/EU, other entities preparing a corporate governance statement might also benefit from enhancing the quality of information they plan to disclose.
Selleks et veelgi parandada läbipaistvust, julgustatakse kõiki börsil noteeritud Euroopa äriühinguid andma aru selle kohta, kuidas nad on järginud asjaomaseid tavasid seoses nende aspektidega, mis võivad aktsionäride või osanike jaoks olla kõige olulisemad.
In addition to the information that they are required to provide in their corporate governance statement, companies in some Member States are also required to report on how they apply the main principles or recommendations of the code.
Lisaks peaksid äriühingud juurdepääsu hõlbustamiseks kaaluma samuti selle teabe kättesaadavaks tegemist internetis.
In order to further improve transparency, all European listed companies are encouraged to report on how they followed the relevant codes regarding aspects which may be most important for shareholders.
Kogu liidu ulatuses puudub äriühingu üldjuhtimise aruandluse standardvorming.
In addition, in order to facilitate access, companies should consider making this information also available online.
Teabe esitamine üldise aruandena või punkthaaval on vastuvõetav juhul, kui see on informatiivne ja kasulik aktsionäridele või osanikele, investoritele ja teistele sidusrühmadele.
There is no standard format for corporate governance reporting throughout the Union.
Äriühingud peaksid vältima liiga üldiste selgituste esitamist, mis ei pruugi hõlmata aktsionäride või osanike jaoks olulisi aspekte, kuid ka väikest informatiivset väärtust omavaid selgitusi vastavatesse ruutudesse ristikese tegemisega.
Presenting information in a general statement or on a provision by provision basis is acceptable as long as it is informative and useful for shareholders, investors and other stakeholders.
Samamoodi peaksid nad vältima ka paljusõnalise teabe esitamist, mis ei pruugi anda piisavat ülevaadet.
Companies should avoid making overly general statements, which might not cover important aspects to shareholders but also, box-ticking statements with little informative value.
Asjaomastest tavadest kõrvalekaldumiste ja selle põhjuste asjakohane avalikustamine on väga oluline, et tagada, et sidusrühmad saavad äriühingute kohta teha teadlikke otsuseid.
Likewise, they should also avoid providing lengthy information which might not give sufficient insight.
Selline avalikustamine vähendab teabe ebaühtlast jaotumist äriühingu juhtide ja aktsionäride või osanike vahel ning vähendab järelikult viimaste jaoks järelevalvega seotud kulusid.
Appropriate disclosure of departures from the relevant codes and of the reasons for such departures is very important to ensure that stakeholders can make informed decisions about companies.
Äriühingud peaksid selgelt osutama, millistest tava soovitustest nad on kõrvale kaldunud, ja iga juhtumi puhul esitama selgitused, mis käsitlevad äriühingu kõrvalekaldumise viisi, kõrvalekaldumise põhjusi, soovitusest kõrvalekaldumise otsusele jõudmise viisi, kõrvalekaldumise ajavahemikku ning meetmeid, mida on võetud, et tagada äriühingu tegevuse jätkuv kooskõla soovituse ja tava eesmärkidega.
Such disclosure reduces the information asymmetry between the company directors and its shareholders, and therefore, decreases the monitoring costs for the latter.
Selle teabe esitamisel peaksid äriühingud vältima standardväljendite kasutamist ning keskenduma konkreetsele äriühingu kontekstile, mis selgitab soovitusest kõrvalekaldumist.
Companies should clearly indicate which recommendations of the code they have departed from and, for each instance provide an explanation regarding: the manner in which the company has departed, the reasons for the departure, the way in which the decision to depart from a recommendation has been arrived at, the timeframe of the departure and the measures taken to ensure that the company action remains consistent with the objectives of the recommendation, and of the code.
Selgitused tuleks struktureerida ja esitada sellisel viisil, et neid oleks lihtne mõista ja kasutada.
In providing this information, companies should avoid using standardised language and should focus on the specific company context that explains the departure from a recommendation.
Sellega hõlbustatakse aktsionäridel või osanikel konstruktiivse dialoogi pidamist äriühinguga.
The explanations should be structured and presented in such a way that they can be easily understood and used.
Tulemuslik „järgi või selgita” lähenemisviis nõuab tõhusat järelevalvet, et motiveerida ettevõtjaid järgima head ühingujuhtimise tava või selgitama sellest kõrvalekaldumist.
This will make it easier for shareholders to engage in a constructive dialogue with the company.
2011. aasta rohelises raamatus viidati sellele, et näib, et äriühingute avaldatavate ühingujuhtimise aruannete üle ei teostata järelevalvet nii, nagu on ette nähtud, ning vähestes liikmesriikides kontrollivad avalik-õiguslikud või eriasutused esitatava teabe ja eelkõige selgituste täielikkust.
An effective ‘comply or explain’ approach requires efficient monitoring to motivate businesses to comply with a corporate governance code or to explain non-compliance.
Järelevalve teostamisse äriühingute avaldatava teabe üle on kaasatud erinevad osalejad, näiteks nõukogud, audiitorid ja aktsionärid või osanikud.
The 2011 Green Paper indicated that the corporate governance statements which companies publish seemed not to be monitored as they should be and few Member States had public or specialised bodies check the completeness of the information provided, and in particular the explanations.
Nõukogudel ja aktsionäridel või osanikel on oluline roll selles, et julgustada äriühinguid esitama täpseid selgitusi.
Various actors, such as boards, auditors and shareholders, are involved in monitoring the information disclosed by companies.
Eelkõige võiks parematele ühingujuhtimise tavadele kaasa aidata aktsionäride või osanike kui äriühingute omanike teostatav aktiivsem järelevalve.
Boards and shareholders also have an important role to play in encouraging good quality explanations.
Liikmesriike ja heade ühingujuhtimise tavade eest vastutavaid asutusi julgustatakse samuti kaaluma, kuidas saaks riigis kehtiva järelevalvekorra kohaselt pöörata rohkem tähelepanu äriühingute esitatavate kõrvalekaldumisi käsitlevate selgituste üldisele kvaliteedile.
In particular, more active monitoring by shareholders, as owners of companies, could lead to better corporate governance practices.
Samuti võiks kaaluda täiendavaid vahendeid äriühingute ja teiste asjaosaliste motiveerimiseks, et parandada veelgi selgituste ja äriühingu üldjuhtimise aruandluse üldist kvaliteeti.
Member States and bodies responsible for corporate governance codes are also encouraged to consider how more attention could be paid to the overall quality of explanations for departures submitted by companies in the context of the existing monitoring arrangements in their countries.
Selleks et tagada käesoleva soovituse tõhusad järelmeetmed, peaksid liikmesriigid juhtima siseriiklike heade ühingujuhtimise tavade eest vastutavate asutuste, börsil noteeritud äriühingute ja teiste asjaosaliste tähelepanu käesolevale soovitusele.
Additional means of incentivising companies and other parties concerned could also be considered, to further improve the quality of the explanations and of corporate governance reporting in general.
Liikmesriigid peaksid samuti teavitama komisjoni käesoleva soovitusega kooskõlas võetud meetmetest,
In order to ensure efficient follow-up to this Recommendation, Member States should draw it to the attention of the bodies responsible for the national corporate governance codes, listed companies and other parties concerned.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
Member States should also inform the Commission about measures taken in accordance with this Recommendation,
I JAGU
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Üldsätted
SECTION I
Käesoleva soovituse eesmärk on anda suuniseid liikmesriikidele, siseriiklike heade ühingujuhtimise tavade eest vastutavatele asutustele, äriühingutele ja teistele asjaosalistele.
General provisions
Suuniste eesmärk on parandada äriühingute poolt kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikliga 20 avaldatavate ühingujuhtimise aruannete üldist kvaliteeti ja eriti nende selgituste kvaliteeti, mida äriühingud esitavad asjaomase hea ühingujuhtimise tava soovitustest kõrvalekaldumise korral.
The purpose of this Recommendation is to provide guidance to Member States, bodies responsible for national corporate governance codes, companies and other parties concerned.
On soovitatav, et head ühingujuhtimise tavad eristaksid vajaduse korral selgelt tava osasid, millest ei saa kõrvale kalduda, osasid, mida kohaldatakse põhimõtte „järgi või selgita” alusel, ning osasid, mida kohaldatakse üksnes vabatahtlikkuse alusel.
The guidance aims to improve the overall quality of corporate governance statements published by companies in accordance with Article 20 of Directive 2013/34/EU and, specifically, the quality of explanations provided by companies in case of departure from the recommendations of the relevant corporate governance code.
II JAGU
It is recommended that, where applicable, corporate governance codes make a clear distinction between the parts of the code which cannot be derogated from, the parts which apply on a ‘comply or explain’ basis and those which apply on a purely voluntary basis.
Ühingujuhtimise aruannete kvaliteet
SECTION II
Direktiivi 2013/34/EL artikli 20 lõike 1 kohaselt peavad börsil noteeritud äriühingud esitama oma ühingujuhtimise aruandes teavet oma äriühingu üldjuhtimiskorra konkreetsete aspektide kohta.
Quality of corporate governance statements
Selleks et veelgi parandada läbipaistvust aktsionäride või osanike, investorite ja teiste sidusrühmade jaoks, peaksid äriühingud lisaks lõikes 3 osutatud teemasid käsitleva teabe esitamisele kirjeldama, kuidas nad on kohaldanud asjaomase hea ühingujuhtimise tava soovitusi aktsionäride või osanike jaoks kõige olulisematel teemadel.
Article 20(1) of Directive 2013/34/EU requires listed companies to provide information about specific aspects of their corporate governance arrangements in their corporate governance statement.
Lõigetes 3 ja 4 osutatud teave peaks olema piisavalt selge, täpne ja põhjalik, et võimaldada aktsionäridel või osanikel, investoritel ja teistel sidusrühmadel hästi mõista viisi, kuidas äriühingut juhitakse.
In order to further improve transparency for shareholders, investors and other stakeholders, and in addition to the information on the topics referred to in paragraph 3, companies should describe how they have applied the relevant corporate governance code recommendations on the topics of most importance for shareholders.
Lisaks peaks see viitama äriühingu eripärale ja konkreetsele olukorrale, näiteks suurusele, äriühingu struktuurile, omandile või muudele asjaomastele tunnustele.
The information referred to in paragraphs 3 and 4 should be sufficiently clear, accurate and comprehensive to enable shareholders, investors and other stakeholders to gain a good understanding of the manner in which the company is governed.
Selleks et tagada aktsionäridele või osanikele, investoritele ja teistele sidusrühmadele lihtsam juurdepääs lõigetes 3 ja 4 osutatud teabele, peaksid äriühingud korrapäraselt tegema kõnealuse teabe kättesaadavaks oma veebisaitidel ja lisama viite veebisaidile oma tegevusaruandesse isegi juhul, kui nad on juba esitanud teabe muul direktiivis 2013/34/EL sätestatud viisil.
In addition, it should refer to the company's specific characteristics and situation, such as size, company structure or ownership or any other relevant features.
III JAGU
In order to provide easier access for shareholders, investors and other stakeholders, companies should routinely make the information referred to in paragraphs 3 and 4 available on their websites and include a reference to the website in their management report, even if they already provide information by other means specified in Directive 2013/34/EU.
Selgituste kvaliteet tavast kõrvalekaldumise korral
SECTION III
Direktiivi 2013/34/EL artikli 20 lõike 1 kohaselt peavad börsil noteeritud äriühingud esitama selgitused, kui nad kalduvad kõrvale selle tava soovitustest, mida kohaldatakse nende suhtes või mida nad on otsustanud vabatahtlikult kohaldada.
Quality of explanations in case of departure from a code
Lõike 7 kohaldamisel peaksid äriühingud selgelt märkima, millistest konkreetsetest soovitustest nad on kõrvale kaldunud, ning iga individuaalsest soovitusest kõrvalekaldumise korral:
Article 20(1) of Directive 2013/34/EU requires listed companies to provide explanations in case of departure from the recommendations of the code to which they are subject or which they have voluntarily decided to apply.
selgitama, millisel viisil on äriühing kaldunud soovitusest kõrvale;
For the purpose of paragraph 7, companies should clearly state which specific recommendations they have departed from and, for each departure from an individual recommendation:
kirjeldama kõrvalekaldumise põhjusi;
explain in what manner the company has departed from a recommendation;
kirjeldama, kuidas äriühingus võeti vastu otsus kalduda soovitusest kõrvale,
describe the reasons for the departure;
selgitama, millal äriühing kavatseb konkreetset soovitust järgida, juhul kui kõrvalekaldumine on ajaliselt piiratud;
describe how the decision to depart from the recommendation was taken within the company;
kirjeldama vajaduse korral soovituse järgimise asemel võetud meedet ja selgitama, kuidas kõnealuse meetmega saavutatakse konkreetse soovituse või tava kui terviku aluseks olev eesmärk, või selgitama, kuidas see meede aitab kaasa äriühingu heale ühingujuhtimise tavale.