natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The exchange of original veterinary certificate(s) or other original document(s)/information may occur by paper based systems and/or secure methods of electronic data transmission offering equivalent certification guarantees, including the use of digital signature and non-repudiation mechanism.
Elusloomade ja iduplasma kontrollilõivud
Where the exporting Party elects to provide electronic official health certificates and/or veterinary document(s), the importing Party must have determined that equivalent security guarantees are being provided.
Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004.
The importing Party's agreement for the exclusive use of electronic certification can either be recorded in one of the Annexes to the Agreement or by correspondence in accordance with Article 16(1) to the Agreement.
Loomsed saadused
The Parties shall take all necessary steps to ensure the integrity of the certification process, to guard against fraud and prevent false and misleading certification.
Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 V lisaga, kohaldades vähendamismäära 22,5 % [6].
Electronic data transmission systems offering equivalent guarantees:
Läbi liidu veetavate kaupade kontrollilõive kohaldatakse siiski kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 V lisaga ilma vähendamismäära kohaldamiseta.
New Zealand — E-cert
Uus-Meremaa puhul
EU — TRACES
Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas Uus-Meremaa bioturvalisust (kulud) käsitlevate õigusaktidega.
The official health certificate shall be issued and provided to the border inspection post either:
Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli lõivud
As an original signed paper certificate, or
Üks saadetis – kuni NZD 149,60 (+ gst) saadetise kohta
Electronically through use of electronic data transmission using E-cert and TRACES according to the procedure described in Section 3 (a).
Mitmes mahutis olevad saadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst) esimese mahuti kohta ja kuni NZD 75 (+ gst) mahuti kohta ülejäänud mahutite puhul.
Section 4: Controls:
Segalastisaadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst)/tund Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli + füüsilise kontrolli lõivud
The controlling authority shall ensure that official certifying officers are aware of the importing party's health conditions as prescribed in this Agreement and are obliged to certify to these requirements where appropriate.
Üks saadetis – lõive kohaldatakse kooskõlas Uus-Meremaa õigusaktidega:
Delete as appropriate.
Loomatervise bioturvalisuse (kulusid) käsitlevad õigusaktid (Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations)
Optional, at the discretion of the importing Party.”
Uus-Meremaa kontrollilõivude kohandamine vastavalt inflatsioonile
Date of departure is the date on which the vessel left the final port of New Zealand.
Uus-Meremaa kontrollilõive võib kohandada igal aastal kooskõlas järgmise valemiga:
ANNEX VIII
Kontrollilõivu ülemmäär =
FRONTIER CHECKS AND INSPECTION FEES
VIII lisas nimetatud kontrollilõiv × (1 + keskmine inflatsioonimäär/100*) (Jooksev aasta – 2009)
A. FRONTIER CHECKS ON CONSIGNMENTS OF LIVE ANIMALS AND ANIMAL PRODUCTS
* vastavalt Uus-Meremaa jaoks jooksvalt arvutatud ja Uus-Meremaa Reservpanga avaldatud määrale.
Type of frontier check [1]:
Pädev asutus võib need ülesanded, sh füüsilised kontrollid, delegeerida vastutavale isikule või asutusele kooskõlas importiva kokkuleppeosalise õigusaktidega.
Rate in %
Kooskõlas importiva kokkuleppeosalise õigusaktidega.
Documentary and Identity checks
Pakendatud mesilaste partiide puhul, mis sisaldavad vähem kui 130 pakendit, kontrollitakse 50 % saadetisest.
Both Parties will perform documentary checks
Rohkem kui 130 pakendiga partiide puhul kontrollitakse 65 juhuslikust pakendist koosnevat valimit, et saavutada 95 %-line usaldusvahemik 5 %-lise haiguste esinemissageduse puhul.
Identity check means a discretionary [2] confirmatory check by the Competent Authority to ensure that the sanitary certificate(s)/document(s) or other document(s) provided for by sanitary legislation correspond with the product within the consignment [3].
Vastavalt V lisa 10. jaotisele.
In the case of sealed containers, such identity check may consist of only verifying that the seals are intact and that container identity information and the seal number correspond to those given in the accompanying sanitary documentation or certificate.
Vähendamismäära arvutamise aluseks võeti eeldus, et Uus-Meremaa impordi füüsiliste kontrollide määr on ainult 10 % tavapärastest füüsilistest kontrollidest, mida kohaldatakse muude kolmandate riikide puhul, ning et füüsiliste kontrollide kulud moodustavad 25 % kogulõivudest.
Physical checks (including random or targeted)
Uus-Meremaa esitas liidule 2003., 2006. ja 2010. aastal võrdväärsust käsitlevad toimikud seoses biotoksiinide uuringumeetoditega ja heakskiitmiskriteeriumidega.
Live animals, except bees and bumble bees
Pärast hindamist otsustasid kokkuleppeosalised, et nende süsteemid on võrdväärsed, ja et kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta.
Queen bees and small colonies of bumble bees
Ei kohaldata
Bees and bumble bees packages
Inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted Sealhulgas inimtoiduks ettenähtud ternespiim ja ternespiimapõhised tooted.
Semen/embryos/ova
70 °C/50 min,
Live animals [5] and animal products for human consumption listed in Annex V to Council Decision 97/132/EC
80 °C/9 min,
Animal products not for human consumption listed in Annex V to Council Decision 97/132/EC
HPNAI
Processed animal protein not for human consumption (bulked)
Kellel kogumise ajal ei ilmnenud FMD kliinilisi haigustunnuseid; kelle embrüod viljastati kunstliku viljastamise teel, kasutades spermat, mis koguti, töödeldi ja säilitati seemendusjaamas, mille on kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud pädev asutus.
B. INSPECTION FEES
Doonorloomad, kellelt embrüod koguti, pärinevad karjast (karjadest), mis ei asunud ohustatud või järelevalvetsoonis.
The fees specified in B.I and II of this Annex shall be applied to imports.
Embrüod, mis on kogutud ohustatud ja järelevalvetsoonist, on selgelt märgistatud ja neid on hoitud ametliku järelevalve all.
Fees, unless otherwise agreed, shall be set so that they only recover the actual costs of border inspection service and shall not be higher than the equivalent consignment fee charged for the same commodity imported from other third countries.
kellel ei esinenud kogumise ajal lammaste katarraalse palaviku kliinilisi nähte ning kelle embrüod on eostatud kunstliku viljastamise teel spermaga, mida kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse seemendusjaamas, mille on pädev asutus kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud;
B.I.
kellel ei esinenud embrüote kogumise päeval veiste nakkava pleuropneumoonia kliinilisi nähte; keda on hoitud sünnist saadik või viimased 6 kuud karjas (või karjades), kus kõnealusel perioodil ei ole teatatud veiste nakkava pleuropneumoonia esinemisest ning mis ei asunud tsoonis, kus levis veiste nakkav pleuropneumoonia; ning embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas pädeva asutuse kehtestatud standardite kohaselt.
Live animals and germplasm inspection fees:
Kodulindude haudemunad:
Products of animal origin:
Viidates kokkuleppe artikli 18 lõikele 3, on mul rõõm Teile teatada, et Uus-Meremaa sisemenetlus muudatuste heakskiitmiseks on lõpetatud.
Inspection fees shall be applied in accordance with Annex V to Regulation (EC) No 882/2004 with a reduction of 22,5 % [6].
Rahvatervisega seotud lõive ja tasusid käsitlev õigusakt (Public Health Fees and Charges Regulation)
However, for the transit of goods through the Union, inspection fees shall be applied in accordance with Annex V to Regulation (EC) No 882/2004 without reduction.
Kasutada tuleb järgmist tervisealase kinnituse näidist (võrdväärsus vastavalt vajadusele kas loomatervise ja/või rahvatervise osas) Viidata Jah (1) V lisa;
B.II.
komisjoni liige
Commission Implementing Decision (EU) 2015/1085
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1085,
on a measure taken by Sweden, in accordance with Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council, to prohibit the placing on the market of firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB
Rootsi võetud meetme kohta keelata äriühingu Hammars Verkstad AB toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/42/EÜ
(notified under document C(2015) 4428)
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4428 all)
The firewood machines were bearing the CE marking, according to Directive 2006/42/EC.
Rootsi võttis meetme põhjusel, et halumasinad ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.1.2 („Ohutuse tagamise põhimõtted”) 1.3.7 („Liikuvad osad”) esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kuna masinatel puuduvad kaitsepiirded või kaitseseadised, mis kaitseksid liikuvatest osadest tulenevate ohtude eest.
The reason for taking the measure given by Sweden was the non-conformity of the firewood machines with the essential health and safety requirements set out in points 1.1.2 (Principles of safety integration) and 1.3.7 (Moving parts) of Annex I to Directive 2006/42/EC since the machines have no guards or protective devices to protect against risks from moving parts.
Komisjon kutsus tootjat Hammars Verkstad AB üles esitama oma tähelepanekuid Rootsi võetud meetme kohta.
The Commission invited Hammars Verkstad AB to present its observations on the measure taken by Sweden.
Hammars Verkstad vastas komisjonile, et puulõhkumismasin, mis asendab nii saagi kui ka spetsiaalset halgude lõhestajat, kujutab operaatori jaoks tervikuna palju väiksemat vigastuste ohtu.
Hammars Verkstad replied to the Commission that log cutter which replaced both a saw and a dedicated log splitter had a far lower risk for operator injury seen as a system.
Komisjon palus tootjal esitada dokumente, mis tõendaksid väidet riskiklassi kohta, mis määrati kindlaks läbiviidud vastavushindamise käigus.
The Commission asked the manufacturer for supporting documents to substantiate the argument concerning the risk classification as part of the conformity assessment carried out.
Vastust ei ole saadud.
No reply has been received.
Rootsi esitatud tõendite läbivaatamine kinnitab, et äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi)
Examination of the evidence provided by Sweden demonstrate that the firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 ei vasta direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning et see mittevastavus põhjustab kasutajate jaoks tõsist vigastuste ohtu.
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
Seega on asjakohane pidada Rootsi võetud meedet põhjendatuks,
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Article 1
Rootsi võetud meede, millega keelatakse äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi)
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine, on põhjendatud.
, is justified.
Artikkel 2
This Decision is addressed to the Member States.
Brüssel, 2. juuli 2015
Done at Brussels, 2 July 2015.
Komisjoni nimel
For the Commission
Elżbieta Bieńkowska
Member of the Commission
ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.
OJ L 157, 9.6.2006, p. 24.
Rootsi teatas komisjonile meetmest, millega keelatakse äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine.
Commission Decision (EU) 2015/1091
Komisjoni otsus (EL) 2015/1091,
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
meetmete SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) kohta, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes
(notified under document C(2014) 4552)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4552 all)
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus abimeetme SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) suhtes [1],
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
EELTEATIS – SA.33799 (2011/PN)
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
18. oktoobril 2011 SANI-süsteemis esitatud eelteatisega nr 6332, mis registreeriti 20. oktoobril 2011, teavitas Läti komisjoni 16 miljoni lati (22,65 miljonit eurot) [2] suuruse laenu andmisest ettevõtjale AS Air Baltic Corporation (edaspidi „airBaltic” või „ettevõtja”).
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
Läti ametiasutused olid seisukohal, et abi ei kujutanud endast riigiabi, kuid nad teatasid sellest siiski õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides.
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
Eelteatis registreeriti viitenumbri SA.33799 (2011/PN) all.
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
Peale selle otsustas Läti riik 13. detsembril 2011 suurendada ettevõtja kapitali ja andis 14. detsembril 2011 airBalticule teise laenu.
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
Võttes arvesse asjaolu, et meedet oli ettevõtja suhtes juba rakendatud, ja 9. jaanuaril 2012 saadud kaebust (vt allpool punkt 1.2), võtsid Läti ametiasutused oma eelteatise 21. veebruari 2012. aasta e-kirjaga tagasi.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
Riigiabi juhtumi SA.33799 (2011/PN) menetlemine lõpetati halduslikult 27. veebruaril 2012.
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
KAEBUSED – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
9. jaanuaril 2012 esitas endine airBalticu aktsionär, eraettevõtja SIA Baltijas aviācijas sistēmas (edaspidi „BAS” või „kaebuse esitaja”) komisjonile kaebuse mitme meetme kohta, mida Läti riik oli väidetavalt airBalticu suhtes rakendanud.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
18. juuli 2012. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. juulil 2012, sai komisjon BASi nõukogu endiselt liikmelt Inga Piterniecelt uue kaebuse lisameetme kohta, mida Läti riik oli väidetavalt airBalticu suhtes rakendanud.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
5. juulil ja 17. augustil 2012 toimusid Läti ametiasutuste esindajate ja nõustajate ning airBalticu esindajate kohtumised.
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
20. novembri 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Lätile oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Läti esitas lisateavet 7. ja 8. novembril ning 2., 13. ja 20. detsembril 2013, samuti 28. ja 31. jaanuaril, 28. veebruaril, 24. ja 26. märtsil, 9. aprillil ja 16. mail 2014.
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Komisjonile laekusid tähelepanekud Ryanairilt ja airBalticult ning airBalticu võlausaldajate (FLS, AB Jet ja Eurobalt Junipro) nimel kolmelt isikult.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
Läti märkused saadi 27. mai 2013. aasta kirjaga.
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
LÄTI LENNUTRANSPORDITURG
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Läti lennutransporditurg on pärast Läti ühinemist ELiga kiiresti laienenud.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
2008.–2009. aasta üleilmne majanduskriis andis Läti majanduskasvule ja selle tagajärjel ka lennutransporditurule ränga hoobi.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Kriisi tagajärjel vähenes otselende kasutavate reisijate arv Lätis 3,2 miljonilt 2008. aastal 2,7 miljonile 2009. aastal, ehkki tänu transiitreisijatele jätkus reisijate koguarvu kasv.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
2010. aastal turu üldine kasv taastus, jõudes 12 % keskmise aastakasvuni.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Prognooside kohaselt peaks Läti lennutransporditurg ajavahemikus 2012–2015 kasvama 7 % aastas.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
Riia rahvusvahelisele lennujaamale kuulub Baltimaades liidrikoht.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
2011. aastal kasutas Riia lennujaama ligikaudu 5,1 miljonit reisijat, Tallinna lennujaama seevastu 1,9 miljonit ja Vilniuse lennujaama 1,7 miljonit reisijat.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
2011. aastal vedas airBaltic 66 % Riia kaudu lennanud reisijatest ning Ryanair, kes on suuruselt teine lennuettevõtja ja airBalticu peamine konkurent, vedas 20 % reisijatest.
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
Riia lennujaama lendasid veel 15 muud lennuettevõtjat (nii täisteenust pakkuvad lennuettevõtjad kui ka odavlennuettevõtjad), kes vedasid 14 % [4] kõigist reisijatest.
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
ABISAAJA
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
AirBaltic loodi 1995. aastal lennuettevõtja Scandinavian Airlines SAS ja Läti riigi ühisettevõttena.
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
2009. aasta jaanuaris müüs SAS kogu oma osaluse airBalticus (47,2 %) ettevõtjale BAS.
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Alates 2011. aasta oktoobrist olid airBalticu aktsionärid Läti riik (transpordiministeeriumi kaudu), kellele kuulus 52,6 % aktsiatest, ja BAS, kellele kuulus 47,2 % aktsiatest.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
Ülejäänud aktsiad (0,2 %) olid Venemaa lennuettevõtja Transaero omanduses.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
AirBalticu president ja tegevjuht oli sel ajal Bertolt Flick.
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Alates 1. novembrist 2011 on airBalticu tegevjuht lennuettevõtja Malév endine tegevjuht Martin Gauss.
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
16. novembril 2011 tabas Snorast krahh ja see erastati [7].
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
17. novembril 2011 andis Läti finants- ja kapitaliturgude komisjon korralduse piirata Latvijas Krājbanka pangatehinguid, mis ületavad 100000 eurot [8].
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
Finants- ja kapitaliturgude komisjoni 21. novembri 2011. aasta korraldusega peatati Latvijas Krājbanka tegevus ja moodustati järelevalveorgan [9].
[4]
Esitatud teabest selgub, et BAS oli jätnud täitmata osa oma finantskohustustest Latvijas Krājbanka ees.
THE BENEFICIARY
Selle tulemusel müüs Latvijas Krājbanka 30. novembril 2011 kõik varem BASile kuulunud airBalticu aktsiad peale ühe Läti transpordiministeeriumile nimiväärtusega kogusummas 224453 latti (317787 eurot) [10].
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Läti osalus airBalticus suurenes seejärel 99,8 %ni ja BASile jäi vaid üks aktsia.
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
Samuti ilmneb ajakirjanduses avaldatu põhjal, et BASi aktsionärid olid andnud Latvijas Krājbankale tagatiseks ka nende omanduses olevad BASi aktsiad [11].
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
6. veebruaril 2012 võttis Latvijas Krājbanka tütarettevõtja BASiga seotud maksejõuetusmenetluse [12] tõttu BASi varasematelt aktsionäridelt BASi aktsiad üle ja määras uue juhatuse.
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
Viimaks ostis Läti riik 8. juunil 2012 BASilt ühe lati eest tema ainukese airBalticu aktsia.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
Seega ei ole BAS alates sellest kuupäevast enam airBalticu aktsionär [13].