natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The SRD is based on a detailed scientific and policy report [1] developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel, [1] mille koostas Tulevikutehnoloogiate Instituut, üks Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) seitsmest instituudist.
Relevant legal background
Asjakohane õiguslik taust
The Community Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) was introduced in 1993 for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [2].
Organisatsioonidele vabatahtlikuks osalemiseks mõeldud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 [2].
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [3],Regulation (EC) No 1221/2009.
Seejärel on see kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 761/2001 [3];määrus (EÜ) nr 1221/2009.
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is the development of sectoral reference documents (SRDs) reflecting best environmental management practice for specific sectors, introduced by Article 46 of Regulation (EC) No 1221/2009.
Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni tähtis uus element on konkreetsete sektorite parimaid keskkonnajuhtimise tavasid kajastavate sektori võrdlusdokumentide väljatöötamine, mis sätestati määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikliga 46.
They include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Võrdlusdokumentides esitatakse parimad keskkonnajuhtimise tavad, konkreetsete sektorite keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ning asjakohasel juhul tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid tulemuste taseme kindlakstegemiseks.
How to understand and to use this document
Kuidas dokumenti mõista ja kasutada
The Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations which commit to continuous environmental improvement.
EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonnategevuse tulemuslikkust pidevalt suurendada.
Within this framework, the present Sectoral Reference Document (SRD) provides sector-specific guidance to the retail trade sector and points out a number of options for improvement and best practices.
Selles raamistikus pakub käesolev sektori võrdlusdokument sektoripõhiseid suuniseid jaekaubandussektorile ning juhib tähelepanu reale täiustamisvõimalustele ja parimatele tavadele.
The SRD is aimed at helping and supporting all organisations which intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnategevuse tulemuslikkust parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideesid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.
The SRD primarily addresses organisations that are already EMAS-registered, secondly organisations that consider registering with EMAS in the future, and thirdly also those which have implemented another environmental management system or those without a formal environmental management system wishing to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Võrdlusdokument on esmajärjekorras ette nähtud organisatsioonidele, kes on juba EMASi kohaselt registreeritud, seejärel organisatsioonidele, kes kaaluvad EMASi kohast registreerimist tulevikus, ja kolmandaks ka nendele, kes on rakendanud muud keskkonnajuhtimissüsteemi või ei kasuta ametlikku keskkonnajuhtimissüsteemi, kuid soovivad parimatest keskkonnajuhtimise tavadest rohkem teada saada, et suurendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations and actors in the retail trade sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best practices, as well as appropriate sector specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Lühidalt öeldes on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki jaekaubandussektoris tegutsevaid organisatsioone ja osalejaid nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate tavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.
According to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are required to prepare an environmental statement (Article 4(1)(d)).
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt nõutakse EMASiga ühinenud organisatsioonidelt keskkonnaaruande esitamist (artikli 4 lõike 1 punkt d).
When assessing the environmental performance, the relevant SRD shall be taken into account.
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse asjakohast võrdlusdokumenti.
Commission Decision 2013/131/EU [4] establishing the user's guide setting out the steps needed to participate in EMAS (the ‘EMAS User's Guide’) also refers to the legal character of the EMAS Sectoral Reference Documents.
Komisjoni otsus 2013/131/EL, [4] millega kehtestatakse juhend EMASis osalemiseks vajalike sammude kohta (EMASi kasutusjuhend), viitab ka EMASi sektoripõhiste võrdlusdokumentide õiguslikule iseloomule.
Both the EMAS User's Guide and this decision state that it is an obligation for an EMAS registered organisation to clarify in the environmental statement how the SRD, when available, was taken into account; i.e. how the SRD has been used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve the environmental performance.
Nii EMASi kasutusjuhendis kui ka osutatud otsuses kinnitatakse, et EMASi kohaselt registreeritud organisatsioon on kohustatud keskkonnaaruandes selgitama, kuidas võrdlusdokumenti – kui see oli kättesaadav – arvesse võeti; täpsemalt, mil viisil võrdlusdokumenti kasutati meetmete ja tegevuse kindlaksmääramisel ja võimaluse korral ka prioriteetide määratlemisel, eesmärgiga (edaspidi) parandada keskkonnatoimet.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, applied their expert judgement together with the European Commission's Joint Research Centre and ultimately agreed and approved the described benchmarks.
Keskkonnaaruannete puhul viitab määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 4 lõike 1 punkt d määruse IV lisale, milles on sätestatud, et keskkonnaaruanne peab sisaldama ka andmeid põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta.
This means that the information provided on the appropriate sector specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence in this document correspond to the levels of environmental performance that can be achieved by the best performing organisations from the sector.
Niinimetatud „muud asjakohased olemasolevad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad” (IV lisa C osa punkt 3) on seotud keskkonnaaruandes määratletud konkreetsemate keskkonnaaspektidega ja nende kohta esitatakse täiendav teave lisaks põhinäitajatele.
With respect to the environmental statement, Article 4(1)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009 refers to ANNEX IV to that Regulation, where it is stated that the environmental statement shall also contain reporting on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators.
Seetõttu võetakse arvesse ka võrdlusdokumendid (IV lisa C osa punkt 3).
The so-called ‘other relevant existing environmental performance indicators’ (ANNEX IV(C)(3)) relate to the more specific environmental aspects as identified in the environmental statement and shall be reported in addition to the core indicators.
Kui see on tehniliselt põhjendatud, võib organisatsioon otsustada, et võrdlusdokumendis osutatud üks või mitu EMASi põhinäitajat ja üks või mitu sektoripõhist näitajat ei ole tema jaoks asjakohased ja jätta aruandes nende kohta andmed esitamata.
For this purpose, the SRD shall be taken into account also (ANNEX IV(C)(3)).
Näiteks jaemüüjal, kes ei kauple toidukaupadega, ei ole vaja aru anda toiduainete kaubandusliku jahutuse energiatõhususe näitajate kohta, sest need ei ole tema puhul asjakohased.
Where justified on technical grounds, an organisation may conclude that one or more of the EMAS core indicators and one or more of the sector-specific indicators presented in the SRD are not relevant for them and may not report on them.
Kui aga parim keskkonnajuhtimise tava on organisatsioonile sobiv, isegi kui seda ei kohaldata, on soovitatav, et organisatsioon esitaks teabe seonduva näitaja kohta, vähemalt võrreldava algseisu määratlemiseks.
For instance, for a non-food retailer, it is not necessary to report on energy efficiency indicators for commercial food refrigeration as this is not relevant for them.
Esitatud on sektori näidisorganisatsioonide kõige sagedamini kasutatud näitajad.
Therefore, their applicability is limited to organisations implementing such best environmental management practices.
EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas organisatsioon võttis arvesse võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
However, if a best environmental management practice is suitable to an organisation, even if not applied, it is recommendable that the organisation report on the associated indicator, at least, to establish a comparable baseline.
See tähendab, et akrediteeritud tõendajad vajavad oma tegevuse käigus organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil võrdlusdokumenti on arvesse võetud.
The indicators presented were selected as those most commonly used by exemplary organisations within the sector.
Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, kuid kontrollivad tõendeid selle kohta, kuidas võrdlusdokumenti kasutati suunisena, et määratleda nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks.
Organisations may check which of the selected environmental performance indicators (or appropriate alternatives) are the most suitable in each case.
EMASi kohane registreerimine on pidev protsess.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
See tähendab, et iga kord, kui organisatsioon kavatseb oma keskkonnategevuse tulemuslikkust suurendada (ja vaatab oma keskkonnategevuse tulemuslikkust läbi), peab ta uurima võrdlusdokumendis konkreetseid teemasid, et saada ideesid probleemide kohta, mida järgmises etapis lahendada.
This means that when undertaking their activities, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation on how the SRD has been taken into account.
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Dokument koosneb neljast peatükist.
EMAS registration is an ongoing process.
Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, teises peatükis määratletakse võrdlusdokumendi rakendusala.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to provide inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt erinevaid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid koos teabega nende kohaldatavuse kohta, peamiselt seoses uute ja olemasolevate seadmetega ja/või uute ja olemasolevate kauplustega, samuti VKEdega.
Structure of the Sectoral Reference Document
Iga parima keskkonnajuhtimise tava kohta on esitatud sobivad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja seonduv tipptaseme võrdlusalus.
This document consists of four chapters.
Iga kirjeldatud meetme ja meetodi puhul on ära toodud rohkem kui üks keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja, et selgitada erinevate näitajate kasutamist praktikas.
Chapter 1 introduces the EMAS legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Neljandas peatükis esitatakse ülevaatlik tabel kõige asjakohasemate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega, juurdekuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability, mainly with respect to new and existing installations and/or new and existing stores as well as to SMEs.
RAKENDUSALA
For each BEMP, the suitable environmental performance indicators and the related benchmarks of excellence are also given.
Käesolevas võrdlusdokumendis käsitletakse jaekaubandussektori organisatsioonide keskkonnajuhtimist.
For each of the different measures and techniques outlined, more than one environmental performance indicator is mentioned to reflect the fact that different indicators are used in practice.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006 [5] sätestatud majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori kohaselt tähistatakse seda sektorit NACE koodiga 47 (NACE Revision 2): jaekaubandus, välja arvatud mootorsõidukid ja mootorrattad.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Joonis 2.1
SCOPE
Jaekaubandussektori sisendite ja väljundite ülevaade
This SRD addresses the environmental management of retail trade sector organisations.
Tekstiil, rõivad, …
It covers the whole value chain for the products sold in retail stores, as described in the following input/output scheme.
TARBIMINE
Figure 2.1
Peamised keskkonnaaspektid, millega jaekaubandussektorisse kuuluvad organisatsioonid tegelema peavad, on esitatud tabelis 2.1.
Overview of inputs and outputs of the Retail Trade sector
Tabelis on esitatud keskkonnaaspektide liigid ja iga liigi puhul käesolevas võrdlusdokumendis käsitletud aspektid.
NACE 10, 11, 12 PRODUCTION Products
Käesolevas dokumendis käsitletud peamised keskkonnaaspektid
other … Textiles, Apparel, …
Liik
NACE 13, 14, 15
Mõju [6]
CONSUMPTION
Käesolevas dokumendis käsitletud aspektid
Wholesale
Energiatõhusus
The main environmental aspects to be managed by the organisations belonging to the retail trade sector are set out in Table 2.1.
Otsene
For each category, the table shows the aspects covered in this SRD.
Hooned, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed, külmutus, valgustus, seadmed, taastuvenergia, energiaseire
These environmental aspects were selected as the most relevant for retailers.
Õhku eralduvad saasteained
However, the environmental aspects to be managed by specific retailers should be assessed on a case by case basis.
Külmaained
Environmental aspects, such as waste water, hazardous waste, biodiversity or materials for other areas than those listed could also be relevant.
Tarneahel
Table 2.1
Kaudne
Main environmental aspects covered in this document
Äristrateegiad, toodete tähtsusjärjestus, täiustamismehhanismid, valikuline kõrvaldamine, keskkonnakriteeriumid, teave ja levitamine, keskkonnaalane märgistamine (sealhulgas oma kaubamärki kandvad tooted [7])
Category
Kaubavedu ja logistika
Character [6]
Otsene/kaudne
Aspects covered in this document
Seire, hanked, otsustamine, transpordiliigid, jaotusvõrk, planeerimine, pakendi kujundus
Energy performance
Jäätmed
Direct
Toidujäätmed, pakend, tagastamissüsteemid
Building, Heating, Ventilation and Air Conditioning system (HVAC), refrigeration, lighting, appliances, renewable energy, energy monitoring
Materjalid ja ressursid
Air Emissions
Paberi tarbimine
Refrigerants
Vesi
Supply Chain
Vihmavee kogumine ja töötlemine
Indirect
Mõju tarbijatele
Business strategies, product prioritisation, improvement mechanisms, choice editing, environmental criteria, information and dissemination, environmental-labelling (including own-brand products [7])
Tarbimisega seonduvad keskkonnaaspektid, näiteks kilekotid
Transport and logistics
Kokkuvõtlikult rühmitatakse kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimise tavad järgmiselt:
Direct/Indirect
parimad keskkonnajuhtimise tavad energiatõhususe suurendamiseks, kaasa arvatud külmaainete haldamine;
Monitoring, procurement, decision-making, transport modes, distribution network, planning, packaging design
parimad keskkonnajuhtimise tavad jaekaubanduse tarneahelate keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks;
Waste
parimad keskkonnajuhtimise tavad kaubaveo ja logistika täiustamiseks;
Food waste, packaging, return systems
parimad keskkonnajuhtimise tavad jäätmekäitluse korraldamiseks;
Materials and resources
muud parimad keskkonnajuhtimise tavad (paberi vähendatud tarbimine ja keskkonnasõbralikuma paberi kasutamine kaubanduslike trükiste jaoks, vihmavee kogumine ja taaskasutamine ning tarbija keskkonnaalase käitumise mõjutamine).
Paper consumption
Parimad keskkonnajuhtimise tavad hõlmavad sektori kõige olulisemaid keskkonnaaspekte.
Water
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISE TAVAD, SEKTORI KESKKONNATEGEVUSE TULEMUSLIKKUSE NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED JAEKAUBANDUSSEKTORIS
Rainwater collection and treatment
Energiatõhusus, kaasa arvatud külmaainete haldamine
Influence on consumers
Hoone välispiirete projekteerimine ja renoveerimine optimaalse energiatõhususe saavutamiseks
Environmental aspects associated with consumption, e.g. plastic bags
Parim keskkonnajuhtimise tava on täiustada jaemüüjate olemasolevate hoonete välispiiret energiakao vähendamiseks vastuvõetava ja teostatava tasemeni, kasutades tabelis 3.1 esitatud erinevaid meetodeid.
Consequently, the ‘Best Environmental Management Practices (BEMPs)’ presented are grouped as follows:
Selle kõrval on parimaks keskkonnajuhtimise tavaks optimeerida hoone välispiirde projekteerimist eesmärgiga saavutada vastavus olemasolevates määrustes sätestatud nõuetest rangematele standarditele, eriti uute hoonete puhul.
BEMPs to improve the energy performance, including refrigerants management
Tabel 3.1
BEMPs to improve the environmental sustainability of retail supply chains
Hoone välispiirde elemendid ja seonduvad meetodid
BEMPs to improve transport and logistics operations
Välispiirde element
BEMPs concerning waste
Meetod
other BEMPs (reduced consumption and use of more environmentally-friendly paper for commercial publications, rainwater collection and reuse, and influencing consumer environmental behaviour).
Sein/fassaad/katus/põrand – keldri lagi
The BEMPs cover the most significant environmental aspects of the sector.
Soojustusmaterjalide vahetamine
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE RETAIL TRADE SECTOR
Soojustuskihi paksuse suurendamise meetodid
Energy performance including refrigerants management
Aknad/klaaspinnad
Design and retrofitting the building envelope for optimal energy performance
Tõhusamate klaaside kasutamine
BEMP is to improve the envelope of existing retailers' buildings to minimise energy losses to an acceptable and feasible level, through the application of several techniques, such as those shown in Table 3.1.
Asendamine tõhusamate aknaklaasiümbriste ja aknaraamidega
Moreover, BEMP is to optimise the building envelope design in order to fulfil demanding standards going beyond existing regulations, especially for new buildings.
Päikesevarje
Table 3.1
Väliste ja sisemiste varjevahendite kasutamine
Building envelope elements and associated techniques
Õhupidavus
Envelope element
Uste täiustamine
Technique
Kiiresti liikuvad uksed
Wall/façade/roof/floor — cellar ceiling
Tihendid
Change insulation materials
Puhveralade moodustamine
Techniques to increase the insulation thickness
Üldised välispiirded
Windows/glazing
Paigutus
Change to more efficient glazing
Hooldus
Change to more efficient sashes and frames
Kohaldatavus
Shading
Tehniliselt on see teostatav iga uue ja olemasoleva hoone või hoone osa puhul.
Use of external and internal shading devices
Rentnikud saavad omanikke mõjutada erinevate vahenditega ja peaksid olema teadlikud hoone välispiirete tähtsusest oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse jaoks.
Air tightness
Hoone välispiirete renoveerimine nõuab olulisi investeeringuid.
Improvement of doors
Üldiselt võimaldab see parim keskkonnajuhtimise tava kulusid kokku hoida, kuid pika tasuvusajaga, seetõttu on soovitatav kohaldada seda tava koos kaupluse muude ulatuslike renoveerimistöödega (nt kaupluse kujundus, valgustus, ohutus, liigendus, laiendused jms), et vähendada kaasnevaid kulutusi.
Fast acting doors
Selle parima keskkonnajuhtimise tava kohaldatavus väikeettevõtjatele [8] on tavaliselt üsna piiratud, kuna vaja on suuri investeeringuid ja puudub mõju hoone omadustele.Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus
Sealing
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad
Introduce buffer sections
Tipptaseme võrdlusalus
Overall envelope
i1) kaupluse konkreetne energiatarbimine m2 (müügipind) ja aasta kohta;
Orientation
i2) kaupluse konkreetne energiatarbimine m2 (müügipind) ja aasta kohta, väljendatud primaarenergiana.
Maintenance
b1) konkreetne energiatarbimine müügipinna m2 kohta kütte-, jahutus- ja kliimaseadmete puhul on kuni 0 kWh/m2 aastas, kui toodete külmas hoidmise jääksoojust on võimalik taaskasutada.
Applicability
Muul juhul kuni 40 kWh/m2 aastas uute hoonete puhul ja 55 kWh/m2 aastas olemasolevate hoonete puhul [9].
Technically, it is feasible for every new and existing building or building unit.
Projekteerimiseeldused olemasolevate ja uute kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete korral
Tenants may implement mechanisms to influence owners and should be aware of the importance of the building envelope in their environmental performance.
Parim keskkonnajuhtimise tava on renoveerida olemasolevad tehnosüsteemid (kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed) eesmärgiga vähendada energiatarbimist ja parandada siseruumi õhukvaliteeti.
Building envelope retrofitting requires significant investment.
Parim keskkonnajuhtimise tava on optimeerida tehnosüsteemide projekteerimine uutes hoonetes, kasutades primaarenergianõudluse vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks innovaatilisi süsteeme.
Generally, this BEMP produces cost savings, but with long payback times and, therefore, it is recommendable to apply this BEMP along with other major renovations of the store (e.g. store layout, lighting, safety, structural, extensions, etc.) in order to reduce its cost.
Parimate projekteerimistavade rakendamine peaks võimaldama parima terviku moodustamist ehitise välispiirete siseselt, vältides liiga suuri mõõtmeid ja kasutades hoone paigutust energia kogutarbimise minimeerimiseks.
The applicability of this BEMP to small enterprises [8] is usually quite limited, due to the high investment needed and the lack of influence on the building characteristics.Associated environmental performance indicators and benchmark of excellence
Järgmised asjaolud võivad asjakohaseks osutuda eriti uute kaupluste puhul: klaaspindade kasutamine, külmutuse jääksoojus, taastuvenergia, soojuspumbad ja muud uuenduslikud süsteemid.
Environmental performance indicators
Tehnosüsteemide hoolduse seisukohast peetakse parimateks tavadeks siseruumide õhukvaliteedi seiret ja energiajuhtimissüsteemide kasutamist.
Benchmark of excellence
See parim keskkonnajuhtimise tava on täies ulatuses kohaldatav uute hoonete puhul.
(i1) Specific energy use of the store per m2 (sales area) and year.
Olemasolevates hoonetes on energiatarbimise vähendamiseks võimalik tehnosüsteeme renoveerida, ehkki hoone omadused võivad mõjutada süsteemi renoveerimise tulemusi.