natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The CO2 emissions reduction from the use of both alternators referred to in paragraphs 1 and 2 shall be determined using the methodology set out in the Annex to Implementing Decision 2013/341/EU.
suure kasuteguriga dioodidega suure kasuteguriga generaatori korral ja
In accordance with the second subparagraph of Article 11(2) of Implementing Regulation (EU) No 725/2011, the CO2 emission reduction determined in accordance with paragraph 3 of this Article, may only be certified and entered into the certificate of conformity and relevant type approval documentation specified in Annexes I, VIII and IX to Directive 2007/46/EC where the reductions are on or above the threshold specified in Article 9(1) of Implementing Regulation (EU) No 725/2011.
sünkroonalaldamisega suure kasuteguriga generaatori korral.
The individual eco-innovation code to be entered into type approval documentation to be used for the innovative technologies approved through this Decision shall be as follows:
Artikkel 2
for high efficient alternator with high efficiency diodes,
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
for high efficient alternator with synchronous active rectification.
Brüssel, 30. jaanuar 2015
This Decision shall enter into force on the 20th day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
president
Done at Brussels, 30 January 2015.
ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.
For the Commission
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).
The President
Komisjoni rakendusotsus 2013/341/EL, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).
OJ L 140, 5.6.2009, p. 1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).
Commission Implementing Regulation (EU) No 725/2011of 25 July 2011 establishing a procedure for the approval and certification of innovative technologies for reducing CO2 emissions from passenger cars pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 of the European Parliament and of the Council (OJ L 194, 26.7.2011), p. 19.
Taotleja esitas nõutud teabe 6. mail 2014.
Commission Implementing Decision 2014/465/EU of 16 July 2014 on the approval of the DENSO efficient alternator as an innovative technology for reducing CO2 emissions from passenger cars pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 of the European Parliament and of the Co uncil and amending Commission Implementing Decision 2013/341/EU (OJ L 210, 17.7.2014, p. 17).
Komisjoni rakendusotsus 2014/465/EL, 16. juuli 2014, millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL (ELT L 210, 17.7.2014, lk 17).
Directive 2007/46/EC of the European Parliament and of the Council of 5 September 2007 establishing a framework for the approval of motor vehicles and their trailers, and of systems, components and separate technical units intended for such vehicles (Framework Directive) (OJ L 263, 9.10.2007, p.
http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf.
1).
Taotleja on mõlemas taotluses esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud käsitluse puhul kirjeldatud valemitega.
Commission Decision (EU) 2015/162
Komisjoni otsus (EL) 2015/162,
on the State aid SA.36612 (2014/C) (ex 2013/NN) implemented by Latvia for Parex
riigiabi SA.36612 (2014/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Läti andis Parex Bankale
(notified under document C(2014) 4550)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4550 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above [1],
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sättele [1]
Previous measures in favour of Parex
Varasemad Parexi kasuks kehtestatud meetmed
On 10 November 2008 Latvia notified to the Commission a package of State aid measures in favour of AS Parex banka (‘Parex banka’), designed to support the stability of the financial system.
10. novembril 2008 teatas Läti komisjonile AS Parex Banka (edaspidi „Parex Banka”) kasuks kehtestatud riigiabimeetmete paketist, mille eesmärk oli toetada finantssüsteemi stabiilsust.
The Commission temporarily approved those measures on 24 November 2008 [2] (‘first rescue Decision’) based on Latvia's commitment to submit a restructuring plan for Parex banka within six months.
Komisjon kiitis need meetmed 24. novembril 2008 ajutiselt heaks (edaspidi „esimene päästmisotsus”) [2] tingimusel, et Läti esitab kuue kuu jooksul Parex Banka ümberkorralduskava.
Following requests from Latvia, the Commission approved two sets of changes to the aid measures concerning Parex banka by decisions of 11 February 2009 [3] (‘second rescue Decision’) and 11 May 2009 [4] (‘third rescue Decision’).
Läti taotlusel kiitis komisjon 11. veebruari 2009. aasta otsusega (edaspidi „teine päästmisotsus”) [3] ja 11. mai 2009. aasta otsusega (edaspidi „kolmas päästmisotsus”) [4] heaks kaks Parex Bankaga seotud abimeetmete muudatuste paketti.
On 11 May 2009 Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
mail 2009 esitas Läti Parex Banka ümberkorralduskava.
By decision of 29 June 2009 [5] the Commission came to the preliminary conclusion that the notified restructuring measures constituted State aid to Parex banka and expressed doubts that such aid could be found compatible with the internal market.
Komisjon jõudis 29. juuni 2009. aasta otsuses [5] esialgsele järeldusele, et teatatud ümberkorraldusmeetmed kujutasid endast Parex Bankale riigiabi andmist, ning väljendas kahtlust, kas sellist abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks.
As a result the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty and required Latvia to provide information needed for the assessment of the compatibility of the aid.
Selle tulemusena otsustas komisjon algatada aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse ja nõudis, et Läti esitaks abi kokkusobivuse hindamiseks vajaliku teabe.
Between 11 May 2009 and 15 September 2010, several information exchanges and discussions occurred between Latvia and the Commission concerning the restructuring of Parex banka.
maist 2009 kuni 15. septembrini 2010 vahetasid Läti ja komisjon mitmel korral Parex Banka ümberkorraldamisega seotud teavet ja pidasid sel teemal mitu arutelu.
During that period Latvia updated the restructuring plan of Parex banka several times.
Samal ajavahemikul ajakohastas Läti mitu korda Parex Banka ümberkorralduskava.
The restructuring plan envisaged a split of Parex banka into a newly established so-called ‘good bank’ named AS Citadele banka (‘Citadele’), which would take over all core assets and some non-core assets [6], and a so-called ‘bad bank’ (‘Reverta’ [7]) which kept the remaining non-core and non-performing assets.
Ümberkorralduskavas nähti ette Parex Banka jagunemine uueks toimivaks pangaks nimega AS Citadele Banka (edaspidi „Citadele”), mis võtaks üle kogu põhivara ja osa mittepõhivarast, [6] ning nn rämpspangaks (edaspidi „Reverta”), [7] millele jääb ülejäänud mittepõhivara ja langeva väärtusega vara.
That split was implemented on 1 August 2010.
See jagunemine leidis aset 1. augustil 2010.
By decision of 15 September 2010 [8] (‘the Parex Final Decision’), the Commission approved the restructuring plan of Parex banka, based on commitments undertaken by Latvia authorities submitted on 3 September 2010.
15. septembri 2010. aasta otsusega (edaspidi „Parexit käsitlev lõplik otsus”) [8] kiitis komisjon heaks Parex Banka ümberkorralduskava tingimusel, et Läti ametiasutused täidavad 3. septembril 2010 võetud kohustusi.
By decision of 10 August 2012 (‘the Amendment Decision’) [9], the Commission approved amendments to three commitments included in the Parex Final Decision, following a request of Latvia.
10. augusti 2012. aasta otsusega (edaspidi „muutmisotsus”) [9] kiitis komisjon Läti taotlusel heaks muudatused Parexit käsitlevas lõplikus otsuses sisalduva kolme kohustuse suhtes.
Those amendments: (1) extended the disposal deadline for the CIS loans [10] until 31 December 2014; (2) increased the limit of minimum capital adequacy requirements allowed for Citadele at the level of the bank and the group; and (3) allowed carry-over of previous years' unused caps on lending, whilst respecting the initial market share caps.
Nende muudatustega 1) pikendati SRÜ laenude [10] võõrandamistähtaega 31. detsembrini 2014; 2) tõsteti Citadele kapitali adekvaatsuse miinimummäära panga ja kontserni tasandil ning 3) lubati üle kanda eelmiste aastate kasutamata laenude ülemmäärad, võttes samal ajal arvesse algset turuosa piirangut.
The Commission notes that on 5 June 2014 Latvia has exceptionally accepted this Decision to be adopted in the English language.
Komisjon märgib, et Läti nõustus 5. juunil 2014 erandkorras sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles.
On 1 October 2013 Latvia notified a request for a further amendment to the Parex Final Decision, asking for the postponement of the deadline to divest the Wealth Management Business of Citadele [11].
1. oktoobril 2013 esitas Läti taotluse muuta uuesti Parexit käsitlevat lõplikku otsust, paludes Citadele varahaldusvaldkonna [11] loovutamise tähtaja edasilükkamist.
In the course of the assessment of that amendment request, the Commission found out that Latvia had granted State aid to Parex and Citadele over and beyond the aid measures approved by the Commission.
Selle muutmistaotluse hindamise käigus tegi komisjon kindlaks, et Läti oli andnud Parexile ja Citadelele riigiabi rohkem, kui oli ette nähtud komisjoni heaks kiidetud abimeetmetega.
Between […] [12] and 4 March 2014, several information exchanges took place between Latvia and the Commission with regard to those additional aid measures.
Ajavahemikus […] [12] kuni 4. märtsini 2014 vahetasid Läti ja komisjon mitmel korral nende täiendavate abimeetmetega seotud teavet.
Latvia submitted information and documents on 30 October 2013, 31 January 2014 and 4 March 2014 (including a revised restructuring plan for Parex banka).
Läti esitas teabe ja dokumendid 30. oktoobril 2013, 31. jaanuaril 2014 ja 4. märtsil 2014 (sh Parex Banka muudetud ümberkorralduskava).
Since 11 November 2013, the Commission has also received monthly updates regarding Latvia's progress in selling Citadele, a process that had started in October 2013.
Samuti on komisjon saanud alates 11. novembrist 2013 iga kuu uut teavet Läti edusammude kohta Citadele müümisel, millega alustati 2013. aasta oktoobris.
By decision of 16 April 2014 (‘the Opening Decision’) [13] the Commission informed Latvia that, having examined the information supplied by the Latvian authorities, it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘the Treaty’).
16. aprilli 2014. aasta otsusega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) [13] teatas komisjon Lätile, et pärast Läti ametiasutuste esitatud teabe läbivaatamist tegi ta otsuse algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 108 lõike 2 kohane menetlus.
In the Opening Decision the Commission also invited interested parties to submit their comments on the aid, in response to which it received one submission on 23 May 2014.
Samuti kutsus komisjon menetluse algatamise otsuses huvitatud isikuid üles esitama abi kohta oma märkused.
Latvia has informed the Commission that for reasons of urgency they exceptionally accept that the present Decision is adopted in the English language.
Selle üleskutse peale laekus komisjonile 23. mail 2014 üks märkus.
DESCRIPTION
Läti on teatanud komisjonile, et küsimuse kiireloomulisuse tõttu ollakse erandkorras nõus käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.
The undertaking concerned
KIRJELDUS
Parex banka was the second-largest bank in Latvia, with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion), as of 31 December 2008.
Asjaomane ettevõtja
In November 2008 Latvia acquired 84,83 % of the bank's share capital from the two largest shareholders at a symbolic total purchase price of LVL 2 (approx.
Pärast päästmisotsustes heaks kiidetud rekapitaliseerimist suurendas Läti oma osalust Parex Bankas umbes 95 protsendini, paigutades sellesse 2009. aasta mais veel 140,75 miljonit latti.
EUR 3), a State aid measure approved by the Commission through the first and second rescue Decisions.
Selle meetme oli komisjon heaks kiitnud oma kolmandas päästmisotsuses.
After the recapitalisation approved through the rescue Decisions, Latvia further increased its participation in Parex banka to about 95 % through the injection of an additional LVL 140,75 million which took place on May 2009, a measure which was approved by the Commission through the third rescue Decision.
2009. aasta aprillis omandas Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (edaspidi „EBRD”) 25 % Parex Banka aktsiakapitalist pluss ühe aktsia.
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (‘EBRD’) acquired 25 % of the share capital of Parex banka plus one share.
Pärast 2010. aastal toimunud Parex Banka jagunemist toimivaks pangaks ja rämpspangaks ning sellele järgnenud muudatusi aktsiate jagunemises on praegu Citadele aktsionärideks Läti (75 %) ja EBRD (25 %) ning Reverta aktsionärideks Läti (84,15 %), EBRD (12,74 %) ja teised (3,11 %).
Following the split of Parex banka into a good bank and a bad bank in 2010 along with subsequent changes in the shareholding structure, the shareholders of Citadele are now Latvia (75 %) and the EBRD (25 %), while the shareholders of Reverta are Latvia (84,15 %), the EBRD (12,74 %) and others (3,11 %).
Parexit käsitleva lõpliku otsuse põhjendustest 11–15 leiab Parex Banka üksikasjaliku kirjelduse kõnealuse otsuse tegemisele eelneval ajal.
A detailed description of Parex banka up to the time of the Parex Final Decision can be found in recitals 11 to 15 of that Decision.
Citadele ja Reverta puhul heaks kiidetud abimeetmed
The aid measures approved for Citadele and Reverta
Parex Bankale oli antud õigus saada mitu abimeedet, mille komisjon oli heaks kiitnud esimeses, teises ja kolmandas päästmisotsuses (edaspidi „päästmisotsused”) ning Parexit käsitlevas lõplikus otsuses.
Parex banka was authorised to receive a series of aid measures, approved by the Commission in the first, second and third rescue Decisions (the ‘Rescue Decisions’) as well as in the Parex Final Decision.
Ümberkorralduskavas, mille komisjon oli Parexit käsitleva lõpliku otsusega heaks kiitnud, oli ette nähtud, et komisjonilt eelnevalt heakskiidu saanud päästmisabi andmist pikendatakse ümberkorraldusperioodi lõpuni ja et see jagatakse Citadele ja Reverta vahel.
The restructuring plan approved by the Commission in the Parex Final Decision provided that the rescue aid previously approved by the Commission was to be extended until the end of the restructuring period and split between Citadele and Reverta.
Parexit käsitleva lõpliku otsusega kiideti heaks ka täiendava ümberkorraldusabi andmine Revertale ja Citadelele.
The Parex Final Decision also approved additional restructuring aid for Reverta and Citadele.
Ühtlasi nähti selles ette kasutamismehhanism abi jaoks, mis oli pärast Parex Banka varade jagamist päästmisotsustega ajutiselt heaks kiidetud.
It also laid down a utilisation mechanism for the aid which had been provisionally approved through the Rescue Decisions after Parex banka was split, in regard to:
Mehhanism hõlmas:
liquidity support in the form of State deposits for both Citadele and Reverta [14];
likviidsustoetust riigi hoiuste kujul nii Citadelele kui ka Revertale [14];
State guarantees on liabilities of Citadele and Reverta [15];
riigigarantiisid Citadele ja Reverta kohustuste tagamiseks [15];
a State recapitalisation for Reverta and Citadele [16]; and
Reverta ja Citadele suhtes võetavaid riigi rekapitaliseerimismeetmeid [16] ja
an asset relief measure for Citadele [17].
varade toetusmeedet Citadele puhul [17].
The additional measures implemented by Latvia for Parex banka, Citadele and Reverta.
Läti võetud lisameetmed Parex Banka, Citadele ja Reverta suhtes
Based on the report submitted on 29 August 2013 by the Monitoring Trustee [18] and documents and information submitted by Latvia since October 2013, it appeared that Latvia had put into effect the following measures without prior notification to the Commission:
Aruandest, mille järelevalve eest vastutav isik [18] esitas 29. augustil 2013, ning dokumentidest ja teabest, mida Läti on esitanud alates 2013. oktoobrist, on nähtunud, et Läti oli komisjoni eelnevalt teavitamata jõustanud järgmised meetmed:
on 22 May 2009, Latvia granted to Parex banka a subordinated loan of LVL 50,27 million (qualifying as Tier 2 capital) with a maturity of seven years, i.e. until 21 May 2016 (the ‘First Measure’).
mail 2009 andis Läti Parex Bankale 50,27 miljoni lati suuruse allutatud laenu (mis kvalifitseerus teise taseme omavahenditeks), mille tähtaeg oli seitse aastat, st 21. maini 2016 (edaspidi „esimene meede”).
The maturity of that subordinated loan exceeds the maximum five-year maturity set in first rescue Decision and confirmed in the Parex Final Decision;
Selle allutatud laenu tähtaeg ületab esimeses päästmisotsuses kehtestatud ja Parexit käsitlevas lõplikus otsuses kinnitatud viieaastast maksimumtähtaega;
On 27 June 2013, Latvia granted Citadele an additional 18-month extension of the maturity (the ‘Second Measure’) of LVL 37 million of subordinated loans (out of a total of LVL 45 million held by Latvia at that time) [19].
27. juunil 2013 andis Läti allutatud laenudest 37 miljoni lati tagasimaksmiseks (Lätil oli tol hetkel allutatud laene koguväärtuses 45 miljonit latti) Citadelele 18 kuud ajapikendust (edaspidi „teine meede”) [19].
Latvia did not notify the extension of the maturity of the subordinated loans to the Commission.
Läti ei teavitanud allutatud laenude tähtaja pikendamisest komisjoni;
In addition, since 2011 Latvia has provided Reverta with liquidity support in excess of the maximum limits approved by the Commission in the Parex Final Decision (the ‘Third Measure’), both for the base case and for the worst case scenarios [20].
peale selle on Läti andnud alates 2011. aastast Revertale likviidsustoetust, mis ületab komisjoni poolt Parexit käsitleva lõpliku otsusega heaks kiidetud piirnormi nii põhistsenaariumi kui ka halvima stsenaariumi puhul [20].
Based on the information available to the Commission at the time of the Opening Decision, in regard to the First and Second Measures, the Commission had serious doubts that they could be qualified as compatible with the internal market, considering that:
Teave, mis oli komisjonile menetluse algatamise otsuse tegemise ajal esimese ja teise meetme kohta kättesaadav, tekitas komisjonis tõsiseid kahtlusi, kas kõnealuseid meetmeid saab pidada siseturuga kokkusobivaks, võttes arvesse, et:
in the original assessment of the compatibility of the subordinated loans granted by Latvia, a five-year maturity of the loans was deemed the minimum necessary and therefore could be found compatible on that basis and
Läti antud allutatud laenude kokkusobivust käsitlevas algses hinnangus peeti minimaalselt vajalikuks viieaastast laenutähtaega, mille põhjal meetmeid saaks pidada kokkusobivaks, ning
no new arguments had been presented to justify why a longer maturity was in fact the strict minimum necessary.
ei esitatud ühtki uut väidet põhjendamaks, miks pikem tähtaeg oli tegelikult minimaalselt vajalik.
Similarly, no sufficient arguments had been brought forward at the time of the Opening Decision to demonstrate the compatibility of the Third Measure.
Samamoodi ei esitatud menetluse algatamise otsuse tegemise ajal piisavaid väiteid kolmanda meetme kokkusobivuse tõestamiseks.
On those grounds, the Commission initiated the formal investigation procedure pursuant to Articles 13(1) and 4(4) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [21], in regard to the unlawful aid granted through the First, Second and Third Measures described in recital 19.
Eelnimetatud põhjustel algatas komisjon seoses põhjenduses 19 kirjeldatud esimese, teise ja kolmanda abimeetme kaudu antud ebaseadusliku abiga nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 [21] artikli 13 lõike 1 ja artikli 4 lõike 4 kohase ametliku uurimismenetluse.
The breach of the commitment to divest the Wealth Management Business of Citadele
Citadele varahalduse loovutamise kohustuse täitmata jätmine
Latvia has also failed to comply with its commitment which is recorded in the Parex Final Decision to divest the Wealth Management Business of Citadele by 30 June 2013 without a Divestiture Trustee, or by 31 December 2013 with a Divestiture Trustee (the ‘Fourth Measure’) [22].
Läti ei ole täitnud ka Parexit käsitlevasse lõplikusse otsusesse kirja pandud kohustust loovutada Citadele varahaldusvaldkond ilma loovutamise eest vastutava usaldusisiku abita 30. juuniks 2013 või kõnealuse isiku abiga 31. detsembriks 2013 (edaspidi „neljas meede”) [22].
Therefore that commitment to divest the Wealth Management Business of Citadele by those deadlines has been breached.
Seega on jäetud täitmata kohustus loovutada Citadele varahaldusvaldkond nimetatud tähtaegadeks.
In the Opening Decision, the Commission concluded that the breach of the commitment described in recital 21 constitutes misuse of aid.
Komisjon järeldas menetluse algatamise otsuses, et põhjenduses 21 kirjeldatud kohustuse täitmatajätmine kujutab endast abi kuritarvitamist.
Therefore, the Commission decided to open the formal investigation procedure for misuse of aid pursuant to Article 16 of Regulation (EC) No 659/1999.
Seepärast otsustas komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 16 algatada ametliku uurimismenetluse abi kuritarvitamise suhtes.
Following the Opening Decision the Commission received comments from one individual that did not provide elements demonstrating that he qualifies as an interested party, i.e. a party whose own interests might be affected by the measure (for example competitors or trade associations [23]), or that he acted on behalf of an interested party.
Pärast menetluse algatamise otsuse tegemist sai komisjon märkused ühelt isikult, kelle esitatud teave ei tõendanud tema kvalifitseerumist huvitatud pooleks, st pooleks (nt konkurent või ametiliit) [23], kelle puhul meede oleks võinud mõjutada tema enda huve, ega tema tegutsemist huvitatud poole nimel.
The comments received were related to alleged illegalities involving Parex banka and were not related to the First, Second and Third Measures implemented by Latvia for Parex banka, Citadele and Reverta nor to the Fourth Measure.
Saadud märkused käsitlesid Parex Bankaga seotud väidetavat ebaseaduslikku tegevust ega olnud seotud esimese, teise ja kolmanda meetmega, mida Läti oli kohaldanud Parex Banka, Citadele ja Reverta suhtes, ega ka neljanda meetmega.
They essentially relate to facts and information not directly relevant for the enforcement of State aid rules in the case at stake.
Märkustes käsitleti peamiselt fakte ja teavet, mis ei puudutanud otseselt riigiabi eeskirjade täitmise tagamist vaatlusaluse juhtumi puhul.
Therefore, for the assessment carried out in the present decision they have been registered and considered as generic market information.
Käesoleva otsuse tegemisel toimunud hindamise käigus registreeriti ja võeti need märkused seepärast arvesse kui üldine turuteave.
COMMENTS FROM LATVIA ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
LÄTI MÄRKUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA