natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents (OJ L 145, 31.5.2001, p.
Kui liikmesriigi pädeval asutusel või ametil ei ole võimalik sellist teavet esitada põhjusel, et seda ei ole esitanud organisatsioon või juhtumist teataja, siis võib teabeväljale kirjutada „teadmata”.
43).
Selleks et tagada vajaliku teabe edastamine, tuleks siiski võimaluse piires vältida kirje „teadmata” kasutamist ja kui võimalik, tuleks ettekannet hiljem teabega täiendada.
Directive 2003/42/EC of the European Parliament and of the Council of 13 June 2003 on occurrence reporting in civil aviation (OJ L 167, 4.7.2003, p.
ÜHISED KOHUSTUSLIKUD ANDMEVÄLJAD
23).
Kõigi kohustuslikult teatatud ja võimalikult paljude vabatahtlikult teatatud lennuohutust mõjutavate juhtumite talletamisel oma vastavates andmebaasides tagavad organisatsioonid, liikmesriigid ja amet, et nende andmebaasides talletatud lennuohutust mõjutavate juhtumite ettekanded sisaldavad vähemalt järgmist teavet, kui vigastada on saanud õhusõiduk või isik:
Commission Regulation (EC) No 1321/2007 of 12 November 2007 laying down implementing rules for the integration into a central repository of information on civil aviation occurrences exchanged in accordance with Directive 2003/42/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 294, 13.11.2007, p.
pealkiri;
3).
juhtumi registreerimisega seotud teave
Commission Regulation (EC) No 1330/2007 of 24 September 2007 laying down implementing rules for the dissemination to interested parties of information on civil aviation occurrences referred to in Article 7(2) of Directive 2003/42/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 295, 14.11.2007, p.
vastutav üksus;
7).
juhtumi registreerimisnumber;
OJ C 358, 7.12.2013, p.
lennuohutust mõjutava juhtumi staatus;
19.
toimumisaeg
Regulation (EC) No 1008/2008 of the European Parliament and of the Council of 24 September 2008 on common rules for the operation of air services in the Community (OJ L 293, 31.10.2008, p.
UTC kellaaeg ja kuupäev;
3).
toimumiskoht
ANNEX I
lennuohutust mõjutava juhtumi toimumise riik/piirkond;
LIST OF REQUIREMENTS APPLICABLE TO THE MANDATORY AND VOLUNTARY OCCURRENCE REPORTING SCHEMES
lennuohutust mõjutava juhtumi toimumise koht;
Note:
klassifikatsioon
The data fields must be completed with the information requested.
lennuohutust mõjutava juhtumi klass;
If it is not possible for the competent authorities of the Member States or the Agency to include that information because it has not been provided by the organisation or the reporter, the data field may be completed with the value ‘unknown’.
Lennuohutust mõjutava juhtumi kategooria;
However, with a view to ensuring that the appropriate information is transmitted, use of that ‘unknown’ value should, to the best extent possible, be avoided, and the report should, where possible, be completed with the information later.
kirjeldus;
COMMON MANDATORY DATA FIELDS
kirjelduse keel;
When entering, in their respective databases, information on every occurrence mandatorily reported and, to the best extent possible, every occurrence voluntarily reported, organisations, Member States and the Agency must ensure that occurrence reports recorded in their databases contain at least the following information:
sündmused
Headline
sündmuse liik;
Filing Information
riskiklass.
Responsible Entity
SPETSIIFILISED KOHUSTUSLIKUD ANDMEVÄLJAD
File Number
Õhusõidukiga seotud andmeväljad
Occurrence Status
õhusõiduki andmed
When
registreerimisriik,
UTC Date
mark/mudel/seeria,
Where
õhusõiduki seerianumber,
State/Area of Occurrence
õhusõiduki registreerimistunnus,
Location of Occurrence
raadiokutsung;
Classification
õhusõiduki tegevusala
Occurrence Class
käitaja,
Occurrence Category
lennu liik;
Narrative
õhusõiduki kirjeldus
Narrative Language
õhusõiduki liik,
Events
jõuseadme liik,
Event Type
kaalukategooria;
Risk classification
lennu kirjeldus
SPECIFIC MANDATORY DATA FIELDS
viimane stardilennuväli,
Aircraft-related data fields
kavandatud sihtlennuväli,
Aircraft Identification
lennuetapp;
State of Registry
ilm
Make/Model/Series
kas ilmatingimused avaldasid mõju?
Aircraft serial number
Aeronavigatsiooniteenustega seotud andmeväljad
Aircraft Registration
seos lennuliikluse korraldamisega
Call sign
lennuliikluse korraldamise mõju,
Aircraft Operation
mõjutatud teenus (mõju aeronavigatsiooniteenustele);
Operator
lennujuhtimisüksuse nimi.
Type of operation
Hajutamismiinimumi rikkumise/hajutuse puudumise ja õhuruumi rikkumisega seotud andmeväljad
Aircraft Description
õhuruum
Aircraft Category
õhuruumi tüüp,
Propulsion Type
õhuruumi klass,
Mass Group
lennuinfopiirkonna (FIR)/ülemise lennuinfopiirkonna (UIR) nimi.
History of Flight
Lennuväljaga seotud andmeväljad
Last Departure Point
asukoha tunnus (lennujaama ICAO tunnus);
Planned Destination
lennuvälja asukoht.
Flight Phase
Õhusõidukite või isikute vigastustega seotud teabeväljad
Weather
raskusaste
Weather relevant
suurim kahju,
Data fields relating to air navigation services
vigastuse raskusaste;
ATM relation
isikute vigastused
ATM contribution
vigastatute arv maapinnal (surmav, raske, kerge vigastus),
Service affected (effect on ATM service)
vigastatute arv õhusõidukis (surmav, raske, kerge vigastus).
ATS Unit Name
II LISA
Separation Minima Infringement/Loss of Separation and Airspace Infringement-related data fields
HUVITATUD ISIKUD
Airspace
Huvitatud isikud, kes võivad saada teavet artikli 11 lõike 4 kohase iga juhtumi puhul eraldi tehtava otsuse põhjal või artiklile 11 lõike 6 kohase üldotsuse põhjal.
Airspace type
Tootjad: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete projekteerijad ja tootjad ja nende liidud; lennuliikluskorralduse süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade projekteerijad ja tootjad; lennuväljade kinnisel alal kasutatavate süsteemide ja seadmete projekteerijad ja tootjad.
Airspace class
Hooldus: õhusõidukite, mootorite, propellerite ning õhusõidukite osade ja seadmete hoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid; aeronavigatsiooniseadmete paigaldamise, muutmise, hoolduse, remondi, kapitaalremondi, lennukontrolli või ülevaatusega tegelevad organisatsioonid; lennuvälja kinnise ala süsteemide, koostisosade ja seadmete hoolduse või kapitaalremondiga tegelevad organisatsioonid.
FIR/UIR name
Käitajad: lennuettevõtjad ja õhusõiduki käitajad ning lennuettevõtjate ja õhusõidukite käitajate ühendused; lennuvälja käitajad ja nende ühendused.
Aerodrome-related data fields
Aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennuliikluse korraldajad.
Location Indicator (ICAO indicator of the airport)
Lennuväljateenuste osutajad: organisatsioonid, kes vastutavad õhusõidukite maapealse teeninduse, sealhulgas tankimise, lastiplaani koostamise, lastimise, jäätõrje ja lennujaamas pukseerimise ning päästetööde, tuletõrje ja muude hädaabiteenuste osutamise eest.
Location on the aerodrome
Lennukoolitusorganisatsioonid.
Aircraft damage or personal injury-related data fields
Kolmandate riikide organisatsioonid: kolmandate riikide riiklikud lennundusasutused ja lennuõnnetusi uurivad organid.
Severity
Rahvusvahelised lennundusorganisatsioonid.
Highest Damage
Teadusasutused ja -ettevõtted: avalik-õiguslikud või eraõiguslikud teaduslaborid, -keskused või -üksused või lennundusohutusega seotud teadustöö või uuringutega tegelevad ülikoolid.
Injury Level
Huvitatud isikud, kes võivad saada teavet artikli 11 lõigetele 4 ja 5 kohase iga juhtumi puhul eraldi tehtava otsuse põhjal.
Injuries to persons
Piloodid (isiklikel alustel).
Number of injuries on ground (fatal, serious, minor)
Lennujuhid (isiklikel alustel) ning muud lennuliikluskorralduse ja lennuliiklusteenustega tegelevad töötajad, kes täidavad ohutusalaseid ülesandeid.
Number of injuries on aircraft (fatal, serious, minor)
Insenerid/tehnikud/lennuliikluse turvaelektroonika alal töötav personal/lennundusjuhid (või lennujaama juhid) (isiklikel alustel).
ANNEX II
Ohutusalaseid ülesandeid täitvaid töötajaid esindavad kutseorganisatsioonid.
INTERESTED PARTIES
III LISA
List of interested parties which may receive information on the basis of a case-by-case decision under Article 11(4) or on the basis of a general decision under Article 11(6):
EUROOPA KESKSEST ANDMEKOGUST TEABE SAAMISE TAOTLUS
Manufacturers: designers and manufacturers of aircraft, engines, propellers and aircraft parts and appliances, and their respective associations; designers and manufacturers of air traffic management (ATM) systems and constituents; designers and manufacturers of systems and constituents for air navigation services (ANS); designers and manufacturers of systems and equipment used on the air side of aerodromes
Nimi:
Maintenance: organisations involved in the maintenance or overhaul of aircraft, engines, propellers and aircraft parts and appliances; in the installation, modification, maintenance, repair, overhaul, flight checking or inspection of air navigation facilities; or in the maintenance or overhaul of aerodrome air side systems, constituents and equipment
Ametikoht:
Operators: airlines and operators of aircraft and associations of airlines and operators; aerodrome operators and associations of aerodrome operators
Äriühing:
Air navigation services providers and providers of ATM-specific functions
Aadress:
Aerodrome service providers: organisations in charge of ground handling of aircraft, including fuelling, loadsheet preparation, loading, de-icing and towing at an aerodrome, as well as rescue and firefighting, or other emergency services
Telefon:
Aviation training organisations
E-post:
Third-country organisations: governmental aviation authorities and accident investigation authorities from third countries
Kuupäev:
International aviation organisations
Äritegevuse laad:
Research: public or private research laboratories, centres or entities; or universities engaged in aviation safety research or studies
Taotleja kategooria, kuhu te kuulute (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 376/2014 (mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid) [1] II lisa):2.
List of interested parties which may receive information on the basis of a case-by-case decision under Article 11(4) and (5):
Nõutav teave (palun märkige võimalikult täpselt asjakohane kuupäev/ajavahemik, mis teile huvi pakub):
Pilots (on a personal basis)
Taotluse põhjus:
Air traffic controllers (on a personal basis) and other ATM/ANS staff carrying out safety-related tasks
Selgitage, millisel otstarbel teavet kasutatakse:
Engineers/technicians/air traffic safety electronics staff/aviation (or aerodrome) managers (on a personal basis)
Kuupäev, mis ajaks soovite andmeid saada:
Professional representative bodies of staff carrying out safety-related tasks
Täidetud vorm tuleb saata e-postiga aadressil: (kontaktpunkt)
ANNEX III
Juurdepääs teabele
REQUEST FOR INFORMATION FROM THE EUROPEAN CENTRAL REPOSITORY
Kontaktpunkt ei ole kohustatud nõutavat teavet esitama.
Name:
Ta võib seda teha üksnes juhul, kui on veendunud, et teabenõue on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 376/2014.
Function/position:
Huvitatud isik kohustub enda ja oma organisatsiooni nimel kasutama teavet ainult punktis 4 kirjeldatud otstarbel.
Company:
Samuti meenutatakse, et käesoleva teabenõude põhjal antav teave tehakse kättesaadavaks üksnes lennuohutuse eesmärgil, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 376/2014, ja mitte ühelgi muul eesmärgil nagu näiteks eelkõige süüle või vastutusele osutamine ja ärieesmärgid.
Address:
Teabenõude esitaja ei tohi talle antud teavet kellelegi avaldada ilma teabe andnud kontaktpunkti kirjaliku nõusolekuta.
Tel.:
Eespool nimetatud tingimuste rikkumisega võivad kaasneda edasise juurdepääsu keelamine Euroopa keskse andmekogu teabele ning asjakohastel juhtudel karistuste kehtestamine.
E-mail:
Kuupäev, koht ja allkiri:
Date:
ELT L 122, 24.4.2014, lk 18.
Nature of business:
Et seda teha, peaksid organisatsioonid koguma ja analüüsima teavet lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta, et teha kindlaks ja leevendada nende tegevusega seotud ohte.
Category of interested party (see Annex II to Regulation (EU) No 376/2014 of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on the reporting, analysis and follow-up of occurrences in civil aviation [1]):2.
Samuti peaksid nad hindama seonduvaid ohutusriske ja eraldama ressursse kiirete ja asjakohaste ohutusriski vähendamise meetmete võtmiseks.
Information requested (please be as specific as possible; include the relevant date/period in which you are interested):
Esimest lõiku ei kohaldata lõikes 10 nimetatud juhtudel.
Reason for the request:
Liikmesriigid võivad säilitada või võtta vastu meetmeid, et tugevdada teatajate või lennuohutust mõjutava juhtumi ettekandes nimetatud isikute kaitset, ning nad võivad kohaldada seda kaitset eelkõige tsiviilmenetlustes.
Regulation (EU) No 377/2014 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 377/2014,
establishing the Copernicus Programme and repealing Regulation (EU) No 911/2010
millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 189(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,
Global Monitoring for Environment and Security (GMES) was an Earth monitoring initiative led by the Union and carried out in partnership with the Member States and the European Space Agency (ESA).
Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) oli Maa seire alane algatus, mida juhtis liit ja mida viidi ellu partnerluses liikmesriikidega ja Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA).
The origins of GMES date back to May 1998, when institutions involved in the development of space activities in Europe made a joint declaration known as the ‘Baveno Manifesto’.
GMESile pandi alus 1998. aasta mais, mil Euroopas kosmosetegevuse arendamisega tegelevad institutsioonid esitasid ühisavalduse, mida nimetatakse Baveno manifestiks.
The Manifesto called for a long-term commitment to the development of space-based environmental monitoring services, making use of, and further developing, European skills and technologies.
Manifestis kutsuti võtma pikaajalist kohustust seoses kosmosepõhiste keskkonnaseireteenuste väljaarendamisega, milles kasutataks ära ja arendataks edasi Euroopa oskusi ja tehnoloogiaid.
In 2005, the Union made the strategic choice of developing jointly with ESA an independent European Earth observation capacity to deliver services in the environmental and security fields.
2005. aastal tegi liit strateegilise valiku arendada ühiselt ESAga sõltumatut Euroopa Maa seire suutlikkust teenuste pakkumiseks keskkonna- ja turvavaldkonnas.
Building on that initiative, Regulation (EU) No 911/2010 of the European Parliament and of the Council [3] established the European Earth monitoring programme (GMES) and the rules for the implementation of its initial operations.
Nimetatud algatuse alusel loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 911/2010 [3] Maa seire Euroopa programm (GMES) ning selle esialgsete toimingute rakendamise eeskirjad.
While the programme set up under Regulation (EU) No 911/2010 should continue under the multiannual financial framework 2014-2020, established by Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 [4], the acronym ‘GMES’ should be replaced by the name of ‘Copernicus’ in order to facilitate the communication with the public at large.
Kuigi määrusega (EL) nr 911/2010 loodud programm peaks jätkuma nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 [4] kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2014–2020 kohaselt, tuleks akronüüm GMES asendada nimega Copernicus, et lihtsustada suhtlust laiema üldsusega.
The Commission has registered the trademark so that it can be used by the Union institutions and licensed to other interested users, in particular the providers of core services.
Komisjon on kaubamärgi registreerinud, nii et liidu institutsioonid saavad seda kasutada ja teistele huvitatud kasutajatele, eriti põhiteenuste osutajatele, saab anda kasutuslitsentsi.
The Copernicus programme (Copernicus) is based on a partnership between the Union, ESA and the Member States.
Copernicuse programm („Copernicus”) põhineb liidu, ESA ja liikmesriikide vahelisel koostööl.
Hence, it should build on existing European and national capacities and should complement them by new assets developed in common.
Seega peaks see tuginema Euroopa ja riikide olemasolevale suutlikkusele ning peaks täiendama seda ühiselt arendatud uute vahenditega.
In order to implement this approach, the Commission should endeavour to maintain a dialogue with ESA and Member States owning relevant space and in situ assets.
Selle lähenemisviisi rakendamiseks peaks komisjon püüdma säilitada dialoogi ESA ja liikmesriikidega, kellele kuuluvad vastavad kosmoses ja in situ asuvad varad.
In order to attain its objectives, Copernicus should ensure an autonomous Union capacity for spaceborne observations and provide operational services in the field of the environment, civil protection and civil security, fully respecting national mandates on official warnings.
Oma eesmärkide täitmiseks peaks Copernicus tagama liidu sõltumatu suutlikkuse seoses kosmosepõhise seirega ning osutama operatiivteenuseid keskkonna, kodanikukaitse ja tsiviiljulgeoleku valdkonnas, austades täiel määral riikide volitusi seoses ametlike hoiatustega.
It should also make use of the available contributing missions and in situ data provided mainly by the Member States.
Programmis tuleks kasutada ka olemasolevaid toetavaid missioone ja in situ infrastruktuuri kaudu kogutud andmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid.
To the greatest extent possible, Copernicus should make use of capacities for spaceborne observations and services of Member States.
Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide kosmosepõhise seire suutlikkust ja teenuseid.
Copernicus should also make use of the capacities of commercial initiatives in Europe, thereby also contributing to the development of a viable commercial space sector in Europe.
Copernicus peaks kasutama ka Euroopa ärialgatuste suutlikkust, aidates sellega kaasa Euroopa elujõulise ärilise kosmosesektori arengule.
In addition, systems to optimise the transmission of data should be promoted to further enhance capabilities in response to growing user demand for near real-time data.
Lisaks tuleks edendada süsteeme andmeedastuse optimeerimiseks, et suurendada veelgi suutlikkust vastata kasutajate suurenevale vajadusele peaaegu reaalajas edastatavate andmete järele.
To promote and facilitate the use of Earth observation technologies both by local authorities and by small and medium-sized enterprises (SMEs), dedicated networks for Copernicus data distribution, including national and regional bodies, should be promoted.
Maavaatlustehnoloogiate kasutamise edendamiseks ja hõlbustamiseks nii kohalike omavalitsuste kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poolt tuleks edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke.
The objective of Copernicus should be to provide accurate and reliable information in the field of the environment and security, tailored to the needs of users and supporting other Union policies, in particular relating to the internal market, transport, environment, energy, civil protection and civil security, cooperation with third countries and humanitarian aid.
Copernicuse eesmärk peaks olema pakkuda keskkonna ja julgeoleku valdkonnas täpset ja usaldusväärset teavet, mis on kohandatud kasutajate vajadustele ja toetab liidu muud poliitikat, eelkõige seoses siseturu, transpordi, keskkonna, energeetika, kodanikukaitse ja tsiviiljulgeoleku, kolmandate riikidega tehtava koostöö ja humanitaarabiga.
Copernicus should be considered as a European contribution to building the Global Earth Observation System of Systems (GEOSS) developed within the framework of the Group on Earth Observations (GEO).
Copernicust tuleks vaadelda Euroopa panusena Maa Jälgimise Grupi (GEO) raamistikus väljatöötatud Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) rajamisse.
Copernicus should be implemented consistently with other relevant Union instruments and actions, in particular with environmental and climate change actions, and instruments in the field of security, protection of personal data, competitiveness and innovation, cohesion, research, transport, competition and international cooperation, and with the European satellite navigation systems (Galileo and EGNOS).
Copernicust tuleks rakendada kooskõlas muude asjakohaste liidu õigusaktide ja meetmetega, eelkõige keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate meetmete ning julgeolekuvaldkonna, isikuandmete kaitse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, ühtekuuluvuse, teadusuuringute, transpordi-, konkurentsivõime ja rahvusvahelise koostöö valdkonna õigusaktidega ning Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemidega (Galileo ja EGNOS).
Copernicus data should be compliant with Member States' spatial reference data as well as with implementing rules and technical guidelines of the infrastructure for spatial information in the Union established by Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council [5].
Copernicuse andmed peaksid vastama liikmesriikide ruumiandmete võrdlusandmetele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/2/EÜ [5] loodud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rakenduseeskirjadele ja tehnilistele suunistele.
Copernicus should also complement the Shared Environmental Information System (SEIS), as referred to in the Commission Communication of 1 February 2008 entitled: Towards a Shared Environmental Information System (SEIS), and Union activities in the field of emergency response.
Samuti peaks Copernicus täiendama ühist keskkonnateabesüsteemi (SEIS), millele on osutatud komisjoni 1. veebruari 2008. aasta teatises „Ühise keskkonnateabesüsteemi (SEIS) väljakujundamine”, ja liidu tegevust hädaolukorras reageerimise valdkonnas.
Copernicus should be implemented in accordance with the objectives of Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council [6] on the re-use of public sector information, in particular transparency, the creation of conditions conducive to the development of services, and contributing to economic growth and job creation.
Copernicust tuleks rakendada kooskõlas avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/98/EÜ [6] eesmärkidega, eelkõige läbipaistvuse, teenuste arengut soodustavate tingimuste loomise ning majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisega.
Copernicus data and Copernicus information should be available freely and openly to support the Digital Agenda for Europe, as referred to in the Commission Communication of 26 August 2010 entitled: A Digital Agenda for Europe.
Copernicuse andmed ja Copernicuse teave peaksid olema vabalt ja avatult kättesaadavad, et toetada komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava” osutatud Euroopa digitaalset tegevuskava.
Copernicus is a programme to be delivered under the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth (the ‘Europe 2020 strategy’).
Copernicus kuulub aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” („strateegia „Euroopa 2020””) programmide hulka.
It should benefit a wide range of Union policies and contribute to reaching the objectives of the Europe 2020 strategy, in particular by developing an effective space policy to provide the tools to address some of the key global challenges and meet the targets on climate change and energy sustainability.
Copernicus peaks tooma kasu paljudes liidu poliitikavaldkondades ja toetama strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamist eelkõige seeläbi, et arendab tõhusat kosmosepoliitikat pakkumaks vahendeid mõningate tähtsate ülemaailmsete probleemide käsitlemiseks ja saavutamaks kliimamuutuste ja energiasäästvusega seotud eesmärke.