natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To digitise the analogue terrestrial network, it is necessary to replace the transmitters on the ground.
Taust
However, as the digital signal has a lower range than the analogue and therefore the new technology requires a more capillary network, in some cases the extension of coverage also requires the building of new transmission centres.
Uuritavat meedet tuleb vaadelda ringhäälingu digiteerimise taustal, mis on seoses maapealse, satelliit- ja kaabelplatvormiga toimunud või mis praegu toimub.
In satellite broadcasting, the signal is sent to a transmission centre (head-end) and then transported to the satellite, which broadcasts it to homes.
Võrreldes analoogringhäälinguga on digitaalringhäälingu eelis edastusmahu kasv, mis tuleneb raadiosageduse spektri tõhusamast kasutamisest.
Alternatively, the signal could first be sent from a TV studio directly to the satellite, if the TV studio has the appropriate devices.
Digitaaltelevisioonile üleminek on eriti oluline maapealse ringhäälingu seisukohast, kus olemasolev sagedusspekter on piiratud.
The viewer has to be equipped with a satellite dish and a decoder.
Satelliitedastuse eelis on seevastu tegutsemine täiesti erineval sagedusalal, kus sageduste nappust ei esine.
To increase satellite coverage in a region, the ground equipment needs to be installed in the customer's home.
Üleminekuga analoogtelevisioonilt digitaaltelevisioonile vabaneb märkimisväärne hulk kvaliteetseid raadiosagedusi nn digitaalse dividendi sagedusalas, mis jääb vabaks elektrooniliste sideteenuste jaoks.
In terms of geographic coverage, the satellite platform could thus reach almost 100 % of the Spanish territory, whereas the terrestrial platform covers about 98 %.
See digitaalne dividend, eriti sagedus 790–862 MHz (nn 800 MHz sagedusriba), saab anda tõuke elektrooniliste sideteenuste tööstusele, mõjutada oluliselt konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning pakkuda kõikvõimalikke sotsiaalseid ja kultuurilisi hüvesid [11].
Background
Digitaalse dividendi võib saada kas üleminekuga maapealselt platvormilt mõnele teisele platvormile või üleminekuga analoogringhäälingult maapealsele digitaalringhäälingule.
The investigated measure must be examined in the context of the digitisation of broadcasting that the terrestrial, satellite and cable platforms have undergone or are currently undergoing.
Võib kavandada ka segalahenduse, milles ühendatakse eri platvormid [12].
In comparison to analogue broadcasting, digitised broadcasting has the benefit of increased transmission capacity as a result of more efficient use of the radiofrequency spectrum.
Maapealse ringhäälingu puhul jääb isegi pärast digiteerimist siiski probleemiks sageduste nappus.
The switch to digital technology is especially significant for terrestrial broadcasting, where the frequency spectrum available is limited.
Seda iseloomustab tõsiasi, et üsna pea pärast analoogtelevisioonilt digitaaltelevisioonile ülemineku lõpetamist 2010. aasta aprillis pidi Hispaania valitsus paigutama ringhäälinguorganisatsioonid 800 MHz sagedusribalt ümber teisele sagedusribale.
Satellite transmission, on the other hand, has the advantage of operating in a completely different frequency band, where there is no scarcity of frequencies.
Ringhäälinguorganisatsioonidele eraldatud maapealse digitaaltelevisiooni multiplekside ümberpaigutamine tõi kaasa lisakulud ja täiendava riigiabi, mida komisjon praegu ametliku uurimismenetluse raames uurib [13].
The switch-over from analogue to digital television releases a significant amount of high quality radio spectrum in what is known as ‘the digital dividend’, which will be free for the deployment of electronic communication services.
Televisiooniringhäälingu puhul võib asendada maapealse digitaalse edastamise tulevikus lairibatehnoloogiaga, kuna järgmise põlvkonna lairibavõrkudest saab tõenäoliselt juhtiv edastustehnoloogia.
This digital dividend, and especially the frequency of 790-862MHz (‘800 MHz band’), can boost the electronic communications industry, have a major impact on competitiveness and growth and provide a wide range of social and cultural benefits [11].
Praegu aga ei ole selliste järgmise põlvkonna lairibavõrkude geograafiline ulatus Hispaanias universaalne.
The ‘digital dividend’ could be reaped either by switching from terrestrial to a different platform or by moving from analogue to digital terrestrial broadcasting.
Hispaanias on praegu neli ringhäälinguplatvormi:
Also, a mixed solution combining different platforms could be envisaged [12].
maapealne digitaaltelevisioon (DBV-T), satelliitleviplatvorm (DBV-S), kaabelleviplatvorm (DBV-C) ja IP-televisioon.
However, in the case of terrestrial broadcasting, the scarcity of frequencies remains an issue even after digitisation.
Maapealne digitaaltelevisioon on Hispaania tasuta levitatavate avalik-õiguslike kanalite ja erakanalite [14] peamine platvorm.
This is illustrated by the fact that shortly after the termination of the switch-over from analogue to digital TV in April 2010, the Spanish government had to relocate broadcasters from the 800 MHz band to another frequency band.
Peamine maapealse võrgu operaator on Abertis, kes kontrollib ka satelliidioperaatorit Hispasat.
The relocation of DTT multiplexes assigned to broadcasters led to additional costs and additional state aid, which the Commission is currently examining in a formal investigation procedure [13].
Leidub ka hulk kohalikke telekommunikatsioonioperaatoreid, kes edastavad maapealse digitaaltelevisiooni signaale, mis on tavaliselt omavahel seotud Abertise üleriigilise võrguga.
With regard to TV broadcasting, terrestrial digital transmission could be replaced in the future by broadband technology, as next generation broadband networks (NGA) are likely to become the leading transmission technology.
Mis puudutab tasulisi telekanaleid, siis neid edastatakse peamiselt satelliit-, kaabel- ja IP-televisiooni vahendusel.
For the time being, however, in Spain the geographical coverage of such NGA networks in not universal.
Astra ja Hispasat on peamised satelliidioperaatorid.
In Spain there are today four broadcasting platforms:
Digiteerimisprotsessiga tegelemisel võttis Hispaania selleks, et minna analoogtelevisioonilt üle digitaaltelevisioonile, 2005.–2008. aastal vastu hulga maapealse võrguga seotud reguleerivaid meetmeid, nagu on kirjeldatud jaotises 2.2.
DTT — digital terrestrial technology (DBV-T), satellite (DBV-S), cable (DVB-C) and IPTV.
Nendega jaotati Hispaania territoorium kolmeks eristatavaks piirkonnaks.
DTT is the main platform for the free-to-air public and private Spanish channels [14].
I piirkond — hõlmab valdava enamiku Hispaania elanikkonnast, üleminekukulud kandsid selles piirkonnas ringhäälinguorganisatsioonid — 96 % territooriumist eraõiguslikele ringhäälikuorganisatsioonidele ja 98 % avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele.
The main operator of the terrestrial network is Abertis, which also controls the satellite operator Hispasat.
Kuna kulud kandsid ringhäälinguorganisatsioonid, puudus vajadus riigiabi järele.
There are also a number of local telecommunications operators carrying DTT signals, which are usually interconnected with Abertis' national network.
II piirkond — vähem linnastunud piirkonnad ja äärealad, mis hõlmavad 2,5 % elanikkonnast, kellele varem edastati riiklikke ja erakanaleid maapealse analoogtelevisiooni kaudu.
As for the pay TV channels, they are broadcast mainly via satellite, cable and IPTV.
Kuna üleminek digitaaltehnoloogiale nõuab olemasolevate ülekandejaamade ajakohastamist ja uute ehitamist, tuli teha maapealsesse võrku märkimisväärseid investeeringuid.
Astra and Hispasat are the main satellite operators
Erasektori ringhäälinguorganisatsioonidel puudus piisav ärihuvi, et pakkuda II piirkonnas teenuseid, ning nad keeldusid digiteerimise kulude kandmisest.
To address the process of digitisation, in order to switch from analogue to digital television, in 2005-2008 Spain adopted a series of regulatory measures that concerned the terrestrial network, as described in the section 2.2.
Seepärast seadsid Hispaania ametivõimud olemasolevate ülekandejaamade ajakohastamiseks ja uute ehitamiseks sisse uuritava riigiabikava tagamaks, et riigi elanikud, kelleni erakanalid ja riiklikud kanalid olid seni jõudnud maapealse analoogtelevisiooni vahendusel, saaksid edaspidi kõiki kanaleid maapealse digitaaltelevisiooni kaudu.
They divided the Spanish territory into three distinct areas:
Sellele protsessile viidati tavaliselt kui „maapealse digitaaltelevisiooni leviala laiendamisele” (st maapealse digitaaltelevisiooni leviala muutmine suuremaks kui see, mis oli kohustuslik eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele).
Area I — including the vast majority of the Spanish population, where the costs of switchover were borne by the broadcasters — 96 % of the territory for private broadcasters, and 98 % for public broadcasters.
III piirkond — piirkond, kus ei ole topograafia tõttu võimalik pakkuda televisiooniteenust maapealse platvormi kaudu ja seepärast pakutakse seda satelliidi vahendusel.
As broadcasters bore the costs, there was no need for state aid.
III piirkonnas edastab tasuta televisioonisignaale Hispasat.
Area II — less urbanised and remote areas covering 2.5 % of the population who in the past received public and private channels via analogue terrestrial television.
Asjaoluga, et televisiooniteenust pakutakse satelliidi kaudu, kaasnevad kulud tarbijale, kes peab soetama endale paraboolantenni ja digimuunduri.
However, as the switch to digital technology requires upgrading of the existing transmission centres and building of new ones, significant investments in the terrestrial network were necessary.
ABI KIRJELDUS
The private broadcasters did not have sufficient commercial interest in providing the service in Area II and refused to bear the costs of digitisation.
Uuritav kava põhineb õigusnormide keerulisel süsteemil, mille Hispaania keskasutused kehtestasid alates 2005. aastast.
The Spanish authorities therefore established the state aid scheme under investigation, for upgrading the existing transmission centres and building new ones, in order to ensure that the residents, who until then had received private and public channels via analogue terrestrial TV, would continue to receive all the channels via DTT.
Nende õigusnormide põhjal andsid autonoomsed piirkonnad ja linnavolikogud 2008.–2009. aastal maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks II piirkonnas riigiabi, eraldades vahendeid riigieelarvest ja oma vastavatest eelarvetest.
This process was commonly referred to as ‘DTT coverage extension’ (i.e. extension of coverage of DTT above what was compulsory for the commercial broadcasters).
Lisaks on autonoomsed piirkonnad andnud alates 2009. aastast jooksvalt abi II piirkonna võrkude hooldamiseks ja käitamiseks.
Area III — where due to the topography it is not possible to provide TV service via the terrestrial platform and it is therefore provided by satellite.
Üleminekut digitaaltelevisiooni tehnoloogiale hakati reguleerima 14. juuni 2005. aasta seaduse 10/2005 vastuvõtmisega [15].
The transmission of free-to-air TV signals in Area III is provided by Hispasat.
Selles nimetatakse vajadust toetada üleminekut maapealselt analoogtehnoloogialt maapealsele digitaaltehnoloogiale ning nõutakse, et valitsus võtaks selle ülemineku tagamiseks asjakohased meetmed.
The fact that the TV service is provided through satellite entails costs for consumers, who have to acquire satellite dishes and set-top boxes.
Pärast selle volituse saamist kiitis ministrite nõukogu kuningliku dekreediga 944/2005 heaks riikliku tehnilise kava, milles määrati analoogtelevisiooni edastamise lõpetamise kuupäevaks Hispaanias 3. aprill 2010 [16].
DESCRIPTION OF THE AID
Mis puudutab II ja III piirkonda, siis riikliku tehnilise kava kaheteistkümnenda lisasättega juba nähti ette võimalus, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused laiendavad leviala nii, et see kataks 96–100 % elanikkonnast.
The scheme being investigated is based on a complex system of legal provisions put in place by the Spanish central authorities as from 2005.
Seoses sellega viidatakse tehnilises kavas selgelt maapealsele digitaaltelevisioonile ja kehtestatakse kuus tingimust, mille alusel kohalikud omavalitsused saaksid leviala laiendada.
On the basis of these provisions, state aid for the deployment of the DTT in Area II was granted in the years 2008-2009 by the Autonomous Communities and town councils, who channelled to the recipients the funds from the central budget and from their respective budgets.
Tingimuses e nõutakse, et kohalik paigaldis peab olema vastavuses maapealse digitaaltelevisiooni tehnilise kavaga.
Moreover, since 2009 ongoing aid has been granted by the Autonomous Communities for maintenance and operation of the networks in Area II.
Seejärel kiitis ministrite nõukogu 7. septembril 2007 heaks riikliku maapealsele digitaaltelevisioonile ülemineku kava (edaspidi „üleminekukava”), [17] millega rakendatakse riiklikku tehnilist kava.
The regulation of the transition to digital television technology started when Law 10/2005 of 14 June 2005 was adopted [15].
Üleminekukavas jagati Hispaania territoorium üheksakümneks tehnilise ülemineku projektiks [18] ja kehtestati iga projekti jaoks analoogtelevisiooni edastamise lõpetamise tähtaeg.
It mentions the need to promote a transition from analogue to digital terrestrial technology and required that the government take the appropriate measures to ensure this transition.
Tööstus-, turismi- ja kaubandusministeerium võttis 29. veebruaril 2008 vastu otsuse, mille eesmärk oli täiustada telekommunikatsiooniinfrastruktuure ning määrata kindlaks kriteeriumid ja vahendite jaotamine meetmete puhul, mis on mõeldud kava Avanza 2008 [19] kohaseks infoühiskonna arendamiseks.
Following this mandate, with Royal Decree 944/2005 the Council of Ministers approved the National Technical Plan, which fixed the date of the analogue switch-off in Spain for 3 April 2010 [16].
Selle otsusega heaks kiidetud eelarve suurus oli 558 miljonit eurot ning see eraldati osaliselt lairibaühenduse arendamiseks ja osaliselt televisiooni digiteerimiseks Hispaania äärealadel ja vähem linnastunud piirkondades, mis jäävad väljapoole eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide seadusest tulenevaid kohustusi [20].
As regards Area II and III, the Twelfth Additional Provision of the National Technical Plan already provided for the possibility that the local and regional authorities extend the coverage in the range between 96 % and 100 % of the population.
Nendes piirkondades toimunud digiteerimisele viidati tavaliselt kui „leviala laiendamisele”.
In this regard, the Technical Plan explicitly refers to digital terrestrial television (DTT) and establishes six conditions under which the local authorities could carry out such extension.
Lepingute tulemusel kandis ministeerium vahendid üle autonoomsetele piirkondadele, kes kohustusid katma ettevõtmise ülejäänud kulud oma eelarvest.
Condition (e) requires the local installation to be in conformity with the Technical Plan for digital terrestrial television.
Need lisad sisaldasid ka kohalike omavalitsuste kohustust järgida riikliku tehnilise kava kaheteistkümnendat lisasätet.
The Transition Plan divided the Spanish territory into ninety technical transition projects [18] and established a deadline for the switch-off of analogue broadcasting for each of these projects.
Vahendid eraldati pärast seda, kui tööstus-, turismi- ja kaubandusministeerium ning autonoomsed piirkonnad olid sõlminud 2008. aasta detsembris uued raamlepingud („2008. aasta raamlepingud”).
On 29 February 2008, the Ministry of Industry, Tourism and Trade (hereinafter ‘MITyC’) adopted a decision aimed at improving the telecommunications infrastructures and establishing the criteria and the distribution of the funding of the actions aimed at developing the Information Society under the Plan Avanza for 2008 [19].
Nendes lepingutes viidatakse eespool nimetatud 8,72 miljoni euro suurusele eraldisele ning nende pealkiri on „Raamleping tööstus-, turismi- ja kaubandusministeeriumi ning […] autonoomse piirkonna koostööks maapealsele digitaaltelevisioonile ülemineku riikliku kava väljatöötamisel.”
The budget approved by this decision amounted to EUR 558 million and was partly allocated to development of broadband, and partly to digitisation of television in remote and less urbanised areas of Spain falling outside the statutory obligations of the commercial broadcasters [20].
Lepingutes on sätestatud loetelu toimingutest, mida keskasutused ja piirkondlikud omavalitsused rahastavad selleks, et saavutada digitaaltelevisiooni puhul leviala, mis on sama ulatuslik kui olemasolev analoogtelevisiooni leviala.
Digitisation in those areas was commonly referred to as ‘extension of coverage’.
Need toimingud on seotud maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuga.
It was subsequently implemented through a series of addenda to existing framework agreements [21] signed by MITyC and the Autonomous Communities between July and November 2008 (‘the Addenda to the 2006 Framework Agreements’, published in the Spanish Official Gazette separately for each Autonomous Community.
29. mail 2009 kiitis ministrite nõukogu heaks kriteeriumid, mille alusel jagada 52 miljonit eurot maapealsele digitaaltelevisioonile ülemineku meetmete rahastamiseks, et toetada rahaliselt üleminekukava teise ja kolmanda etapi projektide kohast leviala laiendamist [22].
In most cases, the wording of these agreements points to digital terrestrial technology as the only technology to be funded.
Ministrite nõukogu lepingus luuakse üleminekukavaga otsene seos.
As a result of the agreements, MITyC transferred funds to the Autonomous Communities, which undertook to cover the remaining costs of the operation from their budgets.
Selles on öeldud, et saavutamaks riiklikus maapealsele digitaaltelevisioonile ülemineku kavas püstitatud eesmärk, nimelt praeguse analoogtehnoloogiat kasutava maapealse televisiooni levialaga sarnane maapealse digitaaltelevisiooni leviala, on vaja riigiasutuste rahalist toetust ning et selle koostöö elluviimine vormistatakse riikliku maapealsele digitaaltelevisioonile ülemineku kavaga ettenähtud raamistikus.
These addenda also included the obligation of the local authorities to comply with the provisions of the Twelfth Additional Provision of the National Technical Plan.
Ja veel — 2009. aasta oktoobrist detsembrini avaldati Hispaania ametlikus teatajas (põhjenduses 29 nimetatud) raamlepingute lisad, milles käsitletakse muu hulgas üleminekukava teise ja kolmanda etapi kohase leviala laiendamise rahastamist.
In parallel, on 17 October 2008, the Council of Ministers agreed to allocate a further EUR 8,72 million to extend and complete DTT coverage within the transition projects to be completed during the first half of 2009, Phase I of the Transition Plan.
Nendes lisades on määratletud, mida tuleks mõista väljendi „leviala laiendamise meede” all, viidates selgelt üksnes maapealsele tehnoloogiale (ehkki teisi tehnoloogiaid selles ametlikult ei välistata) [23].
The funding was granted following the signing of new framework agreements between MITyC and the Autonomous Communities in December 2008 (‘the 2008 Framework Agreements’).
Pärast 2008. aasta raamlepingute ja eespool nimetatud lisade [24] avaldamist hakkasid autonoomsete piirkondade omavalitsused laiendamist ellu viima.
These agreements refer to the aforementioned financing of EUR 8,72 million and were entitled ‘Framework Collaboration Agreement between the Ministry of Industry, Tourism and Trade and the Autonomous Community of […] for the Development of the National Plan for the Transition to DTT.’
Nad kas korraldasid riigihankeid ise või tegid nende läbiviimise ülesandeks mõnele riigi osalusega ettevõttele.
They lay down a list of activities that will be financed by the central and regional authorities in order to achieve coverage of digital television equal to the existing analogue coverage.
Toetustes lepiti osaliselt kokku tööstus-, turismi- ja kaubandusministeeriumiga ning seepärast rahastati neid riigieelarvest või rahastasid autonoomsed piirkonnad neid osaliselt ise.
These activities are related to the deployment of digital terrestrial television.
Teatavatel juhtudel andsid autonoomsed piirkonnad leviala laiendamise korraldamise volituse linnavolikogudele.
On 29 May 2009, the Council of Ministers approved the criteria for the distribution of EUR 52 million for the funding of DTT transition actions, aimed at financing the extension of coverage of the projects under Phases II and III of the Transition Plan [22].
Üldjuhul algatati kogu riigis kaht liiki hankemenetlusi.
The agreement of the Council of Ministers established a direct link with the Transition Plan given that it stated that ‘in order to achieve the target set in the National Plan for Transition to DTT, namely a similar DTT coverage to that of the current terrestrial television coverage with analogue technology, the financial support of the public authorities is needed’ and then that ‘the implementation of this cooperation will be formalized within the framework set by the National Plan for the Transition to DTT’.
Esiteks korraldati hankemenetlusi leviala laiendamiseks, mis tähendas, et hanke võitnud ettevõte sai ülesande tagada (sageli rajada) toimiv maapealne digitaaltelevisiooni võrk.
Lastly, between October and December 2009, addenda to the Framework Agreements (mentioned in paragraph 29) were published in the Spanish Official Gazette, including the funding for the extension of the coverage of Phases II and III of the Transition Plan.
Täidetavate kohustuste hulka kuulusid võrgu projekteerimine ja ehitamine, signaali transportimine, võrgu kasutuselevõtmine ja varustamine vajalike seadmetega.
These addenda define what should be understood by ‘action to extend the coverage’, by making explicit reference only to terrestrial technology (although not formally excluding other technologies) [23].
Teist liiki hankemenetlused olid menetlused riistvara hankimiseks, mida korraldati olemasolevate võrkude puhul.
Following the publication of the 2008 Framework agreements and above-mentioned addenda [24], the governments of the Autonomous Communities started implementing the extension.
Hanke võitjalt oodati selle ajakohastamist vajalike seadmetega, st seadmete tarnimist, paigaldamist ja aktiveerimist.
They either organised public tenders themselves or charged a public undertaking with carrying out of the tender.
Enamiku hangete puhul viitavad korraldusasutused hankemenetluse eseme määratluses selgelt [25] ja/või tehniliste nõuete või rahastatavate seadmete kirjelduses kaudselt [26] maapealsele tehnoloogiale ja maapealsele digitaaltelevisioonile.
The subsidies were partly agreed upon with MITyC and therefore funded from the central budget or partly funded by the Autonomous Communities themselves.
Neil üksikutel juhtudel, kui nimetatakse selgelt satelliittehnoloogiat, viidatakse paraboolantennidele, mis on mõeldud satelliitsignaali vastuvõtmiseks maapealses televisioonitornis, [27] või seadmetele, et pääseda ligi digitaaltelevisioonile III piirkonnas [28].
In certain cases the Autonomous Communities mandated the town councils to carry out the extension.
Väga vähesed leviala laiendamise hankemenetlused on tehnoloogiliselt neutraalsed ega välista teisi tehnoloogiaid peale maapealse digitaaltehnoloogia [29].
As a general pattern, two types of tenders were launched throughout the country.
2008.–2009. aastal investeeriti II piirkonna laiendamisesse riigieelarvest kokku ligi 163 miljonit eurot (osaliselt sooduslaenudena, mis tööstus-, turismi- ja kaubandusministeerium andsid autonoomsetele piirkondadele) [30] ja 16 uuritava autonoomse piirkonna eelarvest 60 miljonit eurot.
Firstly, there were tenders for the extension of coverage, which meant that the winning company was charged with the mission of providing (often building) an operative DTT network.
Peale selle rahastasid linnavolikogud laiendamist umbes 3,5 miljoni euro ulatuses.