natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The technical characteristics of the TAZV plant (two-stage biological process) were based on current technical standards, taking into account that a substantial part of the waste water would be highly polluted.
TAZVi puhastusjaama tehnilised näitajad (kaheetapiline bioloogiline protsess) põhinevad kehtivatel tehnilistel standarditel, kusjuures tuleb arvesse võtta, et suur osa reoveest on tugevasti saastunud.
Germany admits that communal sewage plants which treat only sanitary waste water or lightly polluted water do not normally have an extra pretreatment stage, but emphasises that the two-stage treatment is common practice for those which have to treat industrial waste water.
Saksamaa tunnistab, et kohalike omavalitsuste reoveepuhastusjaamadel, mis puhastavad eranditult sanitaarsüsteemidest pärit või kergelt saastunud vett, ei ole üldjuhul eraldi eeltöötlusetappi, kuid ta rõhutab, et puhastusjaamades, mis peavad puhastama tööstuslikku reovett, on kaheetapiline töötlemine tavapärane.
Germany provided a list of 18 paper plants in Germany producing recycled paper and connected to communal sewage plants, claiming that both types of communal sewage plants (one-stage or two-stage) are in use in the paper sector.
Saksamaa esitas loetelu Saksamaa 18 paberitehasest, kes toodavad paberit vanapaberist ja on liitunud kohalike omavalitsuste reoveesüsteemidega, ning märgib, et paberisektoris kasutatakse mõlemat liiki kohalike omavalitsuste reoveesüsteeme (üheetapilisi ja kaheetapilisi).
According to Germany, the waste water treatment plant forms part of a bundle of general infrastructure measures undertaken to develop the Oder-Spree-Kanal area.
Saksamaa andmetel on reoveepuhastusjaam osa üldiste taristumeetmete paketist, mis on mõeldud Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna arendamiseks.
None of these measures are dedicated to any single undertaking.
Ükski nendest meetmetest ei ole sihtotstarbeliselt ette nähtud ainult ühe ettevõtja jaoks.
Decisions about construction, connection to and use of the plant fall outside the discretion of Propapier or potential users.
Otsuseid puhastusjaama ehitamise, sellega liitumise ja selle kasutamise kohta ei tee Propapier või võimalikud kasutajad oma äranägemisel.
Germany rejects the allegation that the TAZV waste water treatment plant was constructed specifically for Propapier.
Saksamaa lükkab tagasi väite, et TAZVi reoveepuhastusjaam ehitati spetsiaalselt Propapieri jaoks.
Germany explains that the construction was already planned in the context of other potential investments in 2004-2006, long before the arrival of Propapier.
Ametiasutused selgitavad, et ehitamine oli kavandatud juba teiste võimalike investeeringute raames aastatel 2004–2006, kaua enne Propapieri tegutsema asumist.
Germany explains that the existing capacity of waste water treatment infrastructure outside the industrial area was limited, and that its residual available capacity would only be sufficient to cover the needs of one additional (minor) investor; Germany confirms that 5N PV was indeed initially connected to the existing plant.
Saksamaa selgitab, et reovee puhastamise taristu olemasolev võimsus väljaspool tööstuspiirkonda on piiratud ja kasutada olevast vabast tootmisvõimsusest piisab ainult ühe (väiksema) lisainvestori vajaduse katmiseks; Saksamaa kinnitab, et 5N PV liitus esialgu tõepoolest olemasoleva puhastusjaamaga.
Germany argues that the fact that the establishment of Propapier prompted the start on construction of the long-planned waste water treatment plant cannot be understood as a selective advantage for Propapier.
Asjaolu, et Propapieri tegutsema asumine andis tõuke ammu kavandatud reoveepuhastusjaama ehitamise alustamiseks, ei saa Saksamaa väitel tõlgendada Propapierile antud valikulise eelisena.
Germany refers to the Opinion of Advocate General van Greven, who confirmed in Case C-255/91 (Matra v Commission) [21] that it is inevitable that in the start-up period the infrastructure is mainly used by the first company that has settled in the newly set-up industrial zone.
Saksamaa viitab kohtujurist van Greveni ettepanekule, kes kohtuasjas C-255/91 (Matra vs. komisjon) [21] kinnitas, et tegevuse alustamise perioodil kasutab taristut paratamatult peamiselt esimene ettevõtja, kes asus äsja rajatud tööstuspiirkonnas tegutsema.
This will however change if the region develops, as hoped for.
See aga muutub, kui piirkonna areng kulgeb loodetud rada.
Germany reports that all three undertakings currently established in the industrial park ‘Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal’, namely Propapier, 5N PV and the EnBW power plant, are connected to and use the waste water treatment plant.
Saksamaa teatab, et kõik kolm ettevõtjat, kes praegu Oderi-Spree kanali äärses tööstuspiirkonnas tegutsevad, st Propapier, 5N PV ja EnBW elektrijaam, on reoveepuhastusjaamaga liitunud ja kasutavad seda.
Germany explains that several further establishments have been considered at different times (one or two fuel surrogate plants, a photovoltaic glass plant, investment proposals made to several investors in different sectors, and several potential investors have visited the site) but that, especially in the light of the crisis which has affected disadvantaged areas particularly badly, the further development of the industrial area will take time.
Saksamaa selgitab lisaks, et erineval ajal on kaalutud mitme teise ettevõtja sinna paigutamist (üks või kaks jäätmekütuse tehast, fotoelektrilise klaasi vabrik, mitmele eri sektorite investorile tehtud investeerimispakkumised ja mitu asukohta vaatamas käinud võimalikku investorit), kuid tööstuspiirkonna edasine areng võtab aega, arvestades eelkõige kriisi, mis mõjutas eriti tugevalt ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi.
Current capacity
Praegune võimsus
Germany rejects the allegations by the complainant that Germany has not indicated the waste water capacity for the TAZV plant users, that Propapier uses at least 90 % of the available capacity, and that there is no spare capacity.
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väited, nagu ei oleks Saksamaa esitanud TAZVi puhastusjaama kasutajate jaoks andmeid reovee puhastamiseks kasutatava võimsuse kohta, nagu kasutaks Propapier olemasolevat võimsust vähemalt 90 % ulatuses ja nagu vaba võimsust ei oleks.
Germany maintains that, in its current configuration, the TAZV waste water treatment plant does have spare capacity for potential new investors.
Saksamaa väitel on TAZVi reoveepuhastusjaamal praegusel kujul olemas vaba võimsus võimalike uute investorite tarbeks.
The three current users together use a capacity of (< 500) [22] m3/h, and the maximum capacity of the TAZV plant is 638 m3/h.
Kolm praegust kasutajat vajavad võimsust kokku [< 500] [22] m3/h, samal ajal kui TAZVi puhastusjaama maksimumvõimsus on 638 m3/h.
The total capacity use is thus approximately (60-80) % and there is spare capacity of approximately (150-250) m3/h.
Koguvõimsus on seega ligikaudu [60–80] % ja vaba võimsust on umbes [150–250] m3/h.
The average capacity used by Propapier is (300-500) m3/h, and the maximum is (400-500) m3/h.
Propapieri kasutatav keskmine võimsus on [300–500] m3/h, piirnorm on [400–500] m3/h.
Propapier thus uses (< 70) % on average and a maximum of (< 70) % of the total capacity of the TAZV plant.
Propapier kasutab seega keskmiselt [< 70] % ja maksimaalselt [< 70] % TAZVi puhastusjaama koguvõimsusest.
Modular design of the TAZV plant
TAZVi puhastusjaama moodulipõhine ehitusviis
Germany argues that the TAZV plant was intended from the outset to be extended in modular stages along with the step-by-step development of the Oder-Spree-Kanal industrial area.
Saksamaa väidab, et TAZVi puhastusjaam oli algusest peale kavandatud moodulipõhisena ja seda laiendatakse Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna järkjärgulise arendamise käigus.
The modular planning of the plant is reflected in the 2007 TAZV abstract, which refers to potentially highly polluted water from the paper industry, bio-ethanol production and other industrial sectors.
Puhastusjaama moodulipõhine planeering lähtub TAZVi 2007. aasta lühikirjeldusest, milles on juttu võimalikust tugevasti saastunud veest, mis pärineb paberitööstusest, bioetanooli tootmisest ja teistest tööstusharudest.
Germany explains that essential parts of the plant in the current phase are already dimensioned for maximal capacity after expansion: e.g. the nominal diameter of the 5 km pipe conducting the water to the Oder after treatment is more than three times larger than necessary for the current construction phase (it can carry a volume of 1945 m3/h, whereas the current maximum capacity of the plant is only 638 m3/h), and TAZV has an option to expand the waste water treatment plant on a 3,3 ha adjacent land plot.
Saksamaa selgitab, et juba praegusel laiendusetapil on puhastusjaama kesksete sõlmede kavandamisel peetud silmas kavandatud laiendamisjärgset maksimumvõimsust.
Potential users will also have equal access to the waste water treatment plant after such modular expansion.
Nii on reoveepuhastusjaamast Oderisse suunduva 5 km pikkuse äravoolutoru nimilaius näiteks üle kolme korra suurem kui praegusel laiendusetapil vajalik (selle läbilaskemaht on 1945 m3/h, ent praegune tippkoormus on ainult 638 m3/h) ja TAZVil on võimalus laiendada reoveepuhastusjaama maa-ala 3,3 ha suuruse naaberkrundi võrra.
Germany therefore maintains that the current high capacity utilisation share of the waste water treatment plant by Propapier is not proof of a selective advantage, but reflects only a snapshot picture, as the infrastructure is designed — through modular expansion — to serve further users under the same conditions.
Võimalikud kasutajad saaksid pärast moodulipõhist laiendamist samuti võrdväärse juurdepääsu reoveepuhastusjaamale.
This will take time, because the waste water treatment plant is part of an overall economic development plan for the region, involving several expansion areas in different phases.
Saksamaa väidab seetõttu, et Propapieri praegune suur osakaal reoveepuhastusjaama koguvõimsuses ei anna valikulist eelist, vaid kajastab lihtsalt konkreetset olukorda, sest taristu on moodulipõhise laienduse kaudu kavandatud võrdsetel tingimustel lisakasutajate vastuvõtmiseks.
The current situation with only three established investors is a transitional phase in the development of the industrial areas in this region since 1994.
See võtab aega, kuna reoveepuhastusjaam on osa piirkonna üldplaneeringust, mis hõlmab mitut eri laienemisetappi.
Approximately half of the Oder-Spree-Kanal industrial area (35 ha) is still available for new investors.
Praegune seis, mil tegutseb ainult kolm investorit, on alates 1994. aastast kestnud tööstuspiirkonna arendamise vaheetapp selles piirkonnas.
Germany estimated in 2011 that this space would be occupied within a period of five years, and adds that further expansion would then still be possible in the new areas ‘Nordost’ (40 ha) and ‘Nord’ (160 ha).
Ligikaudu poolt Oderi-Spree kanali äärsest tööstuspiirkonnast (35 ha) on võimalik kasutada veel järgmistel investoritel.
Germany rejects the complainant’s view that the modular design of the TAZV plant will not lead to economies of scale.
Saksamaa hindas 2011. aastal, et kõnealune maa-ala võetakse kasutusele viie aasta jooksul, ja lisab, et pealegi on võimalik teha veel laiendusi piirkondades „Nordost” (40 ha) ja „Nord” (160 ha).
The German authorities explain that the modular extension of the TAZV plant is feasible in three phases, and for substantially lower costs per added m3 capacity compared with the initial investment:
Saksamaa tõrjub kaebuse esitaja seisukohta, et TAZVi puhastusjaama moodulipõhine ehitusviis ei anna mastaabisäästu.
Phase 1 (capacity increase of 33 %, adding 213 m3) is feasible within a few months and would cost EUR 1,2 to 1,5 million, for an extra industrial area of approximately 19 ha,
Saksamaa ametiasutused selgitavad, et TAZVi puhastusjaama saab moodulipõhiselt laiendada kolmes etapis ja palju väiksemate kuludega lisanduva võimsuse kohta kuupmeetrites kui alginvesteeringu puhul:
Phase 2 (capacity increase of 69 %, adding 426 m3) is feasible within a few months and would cost EUR 5,3 to 5,6 million, for an extra industrial area of approximately 38 ha,
esimene etapp (võimsuse suurendamine 33 % võrra, lisanduv reoveekogus 213 m3) on teostatav mõne kuu jooksul ja läheks maksma 1,2–1,5 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 19 ha võrra;
Phase 3 (expansion on adjacent land; capacity increase of 100 %, adding 638 m3) would cost EUR 17-18 million, for an extra industrial area of approximately 57 ha.
teine etapp (võimsuse suurendamine 69 % võrra, lisanduv reoveekogus 426 m3) on teostatav mõne kuu jooksul ja läheks maksma 5,3–5,6 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 38 ha võrra;
A 100 % capacity increase would require exercising the option on the adjacent land plot and would cost up to EUR 18 million.
kolmas etapp (laienemine piirnevale kinnistule; võimsuse suurendamine 100 % võrra, lisanduv reoveekogus 638 m3) läheks maksma 17–18 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 57 ha võrra.
Germany argues that the modular design of the waste water treatment plant is in line with the need to use resources efficiently and economically, and is to be seen in the context of previous over-dimensioning of waste water treatment plants in the new German Länder.
Võimsuse suurendamine 100 % võrra eeldaks naaberkinnistule laienemise võimaluse kasutamist ja läheks maksma kuni 18 miljonit eurot.
To sanction such modular design as a selective advantage would in fact be an invitation to uneconomically oversize public infrastructure.
Saksamaa väidab, et reoveepuhastusjaama moodulipõhine ehitusviis vastab vahendite majandusliku ja säästliku kasutamise nõudele ja seda tuleb vaadelda varasemas kontekstis, kus reoveepuhastusjaamad ehitati uutes liidumaades ülemäärase läbilaskevõimega.
In addition, the fees would not cover the costs for such oversizing.
Moodulipõhise, sobivas mahus läbilaskevõime eest karistamine valikulise eelisena tooks tegelikkuses kaasa kiusatuse taristu kohe algusest peale ebamajanduslikult liiga suureks ehitada.
To characterise the current limitation of the plant as a selective advantage would result in encouraging uneconomic oversizing of infrastructure.
Lisaks ei kataks tasud sellise ülemäärase läbilaskevõimega kaasnevaid kulusid.
Germany claims that the press article referred to by the complainant (see recital 63) is not relevant.
Praegustes piirides puhastusjaama valikuliseks eeliseks hindamine paneks taristut ebamajanduslikult liiga suureks ehitama.
According to Germany, to install an additional unused basin just for technical incidents would be contrary to the rules of frugal and economic planning imposed by the Gemeinschaftsaufgabe.
Saksamaa arvamuse kohaselt ei ole kaebuse esitaja märgitud ajaleheartikkel (vt põhjendus 63) asjakohane.
The complainant stated that users of the new TAZV plant pay lower fees than those of the existing municipal plant because the new plant does not need an extensive pipe system to connect all users.
Ametiasutuste väitel oleks lisakasutuseta basseini ehitamine ainult tehniliste vahejuhtumite tarbeks vastuolus ühiskava raames kehtestatud säästliku ja majandusliku planeerimise eeskirjadega.
Germany rejects the conclusion by the complainant that this shows that no new users can be added to the new plant.
Kaebuse esitaja andmetel on TAZVi uue puhastusjaama kasutajate makstavad tasud väiksemad kui olemasoleva kohaliku omavalitsuse puhastusjaama kasutajatel, sest uue puhastusjaama puhul ei ole kõikide kasutajate üksteisega ühendamiseks vaja ulatuslikku torustikku.
Germany holds that new industrial users can easily be connected, and that any limitation is mainly defined by the size of the pipe conducting the treated water to the Oder.
Saksamaa tõrjub kaebuse esitaja järelduse, et uue puhastusjaamaga ei ole seetõttu võimalik uusi kasutajaid liita.
Germany rejects the allegation by the complainant that Propapier can use the biogas produced by the TAZV plant.
Saksamaa andmetel on uutel ettevõtjatest kasutajatel võimalik probleemideta liituda, kusjuures piirang tuleneb esmajoones puhastatud vett Oderisse juhtiva toru suurusest.
There is no possibility for the waste water treatment plant users to use the biogas.
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väite, et Propapieril on võimalik TAZVi puhastusjaama toodetavat biogaasi kasutada.
TAZV uses the biogas in its own 3 MW power plant.
Reoveepuhastusjaama kasutajatel ei ole võimalik biogaasi kasutada.
Germany rejects the allegation that it only started to promote the industrial park to other potential investors after Smurfit Kappa’s complaint: as early as 1998, Eisenhüttenstadt entrusted the Investor Centre Ostbrandenburg with the promotion of industrial and commercial areas, including the Oder-Spree-Kanal area.
TAZV kasutab biogaasi enda 3 MW elektrijaamas.
Planning documents for the industrial park ‘Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal’ have existed since 1995.
Saksamaa lükkab tagasi väite, et alustas alles pärast Smurfit Kappa kaebust teiste võimalike investorite otsimist tööstuspiirkonna jaoks: Eisenhüttenstadt tellis juba 1998. aastal Investor Center Ostbrandenburgilt tööstus- ja äripindade, sealhulgas Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna turustamise.
Germany concludes that the TAZV plant does not constitute dedicated infrastructure to the benefit of Propapier.
Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna planeerimisdokumendid on olemas juba 1995. aastast.
Germany also concludes that the infrastructure measures in the extended industrial park ‘Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal’ (construction and provision of waste water treatment plant and the other measures — parking, road, deepening/widening of the canal) are general development measures which do not constitute a selective advantage for Propapier and are not dedicated to the use of Propapier.
Saksamaa teeb järelduse, et TAZVi puhastusjaam ei ole sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristu.
In Germany’s view, the fact that the infrastructure is currently used only by a limited number of primary settlers is a normal transitional stage in such a development process.
Lisaks järeldab Saksamaa, et taristumeetmed Oderi-Spree kanali äärses laiendatud tööstuspiirkonnas (reoveepuhastusjaama ehitamine ja kasutada andmine ning muud ehitustööd – parkla, tee, samuti kanali süvendamine ja laiendamine) on üldised arendusmeetmed, mis ei andnud Propapierile valikulist eelist ja mille kasutamiseks ei ole Propapieril ainuõigust.
IS THERE AN ADVANTAGE TO PROPAPIER THROUGH REDUCED FEES FOR THE USE OF THE WASTE WATER TREATMENT PLANT?
Saksamaa andmetel on olukord, et taristut kasutavad praegu vaid vähesed, esimesena tegutsemist alustanud ettevõtjad, arenguperspektiivi vaheetapile loomuomane.
The complainant agrees with the Commission’s position as expressed in the opening decision (see recital 63 of the opening decision and recital 38 of this Decision) that aid scheme N 644e/02 does not cover the fees for the use of the waste water treatment plant.
KAS REOVEEPUHASTUSJAAMA KASUTAMISE EEST VÄHENDATUD TASUDE MAKSMINE ANNAB PROPAPIERILE EELISE?
The fees should therefore reflect the total cost of the use.
Kaebuse esitaja nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohaga (vrd menetluse algatamise otsuse põhjendus 63 ja käesoleva otsuse põhjendus 38), et otsus juhtumi N 644e/02 kohta ei hõlma reoveepuhastusjaama kasutustasusid.
The fact that the calculation of the fees is based on legislation (Kommunalabgabengesetz) does not justify lower fees and the resulting advantage for Propapier.
Tasud peaksid seetõttu kajastama kasutamise kogukulusid.
The complainant argues that the waste water treatment plant does not provide a public service, but was built solely for predominant use by Propapier.
Asjaolu, et tasude arvestamise aluseks on kohalike maksude seadus, ei õigusta väiksemaid tasusid ja Propapierile tekkivat eelist.
According to the complainant, the three tests (full cost test, private investor test, benchmark prices) proposed by the Commission in its opening decision all show that the fees charged provide Propapier with an economic advantage.
Kaebuse esitaja väidab, et reoveepuhastusjaam ei osuta avalikku teenust, vaid on ehitatud eelkõige üksnes Propapierile kasutamiseks.
Full cost test
Kaebuse esitaja väitel näitavad kõik kolm komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljapakutud meetodit (kogukulude meetod, eraettevõtja hind, võrdlushind), et nõutavad tasud annavad Propapierile eelise.
The complainant further argues that not only Article 9 of the EU Water Framework Directive, but also the fact that most recycled paper mills have their own waste water treatment plant, favour the calculation of full costs.
Kogukulude meetod
The fee paid by Propapier covers only 20 % of imputed interest on equity capital, and does not take account of the share of equity derived from the 80 % public contribution to the construction cost of the waste water treatment plant.
Kaebuse esitaja jätkab väitega, et kogukulude arvestamise kasuks ei räägi mitte ainult ELi veepoliitika raamdirektiivi artikkel 9, vaid ka asjaolu, et enamikul vanapaberit töötlevatel paberitehastel on oma reoveepuhastusjaam.
Private investor test
Propapieri makstud tasu katab ainult 20 % investeeritud omakapitali arvestuslikust intressimäärast ja sealjuures ei võeta arvesse omakapitali seda osa, mis hõlmab avaliku sektori 80 % suurust panust reoveepuhastusjaama ehitamisse.
The complainant considers that, normally, a private operator or a paper mill owner wants to at least cover their full costs, and therefore this test corresponds to the above full cost analysis.
Eraettevõtja hind (erainvestori kriteerium)
Benchmark prices
Kaebuse esitaja andmetel on eraettevõtja või paberitehase omaniku eesmärk katta vähemalt kõik kulud, nii et see meetod langeb kokku eelnimetatud kogukulude meetodiga.
The complainant agrees with the Commission’s position as expressed in the opening decision that it is not likely that the use of benchmark prices can exclude the presence of aid.
Võrdlushinnad
Comparing only paper mills using municipal sewage systems would not be representative, because most paper mills have their own waste water treatment plant.
Kaebuse esitaja nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud arvamusega, et abi olemasolu ei ole tõenäoliselt võimalik võrdlushindade kasutamise kaudu välistada.
The complainant makes a comparison with its own plant using the municipal sewage system in (confidential information), and calculates that taking into account a construction investment of EUR 42 million (as in Eisenhüttenstadt) Propapier would have to pay EUR 4/m3, which is far above what it now pays.
Kaebuse esitaja väidab, et Saksamaa on esitanud teiste paberitehaste makstud reoveetasude kohta üksnes väga valikulist teavet (üks uuring, võrdlus Spreetal / Schwarze Pumpe tööstuspiirkonna tariifidega ja üks vana otsus aastast 1990) ja need näited ei saa olla võrdlushinna arvutamise aluseks muu hulgas seetõttu, et tasud sõltuvad toetustest ja investeerimiskuludest ning seadused võivad piirkonniti erineda.
The complainant claims that the article quoted by Germany was published in 2004 and is based on a study published in 2002 using data from 2000/2001.
Kaebuse esitaja pakub võrdlust enda puhastusjaamaga, mis kasutab (tundlik teave) kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrku, ja leiab, et Propapier peaks 42 miljoni euro suurust ehitusinvesteeringut arvesse võttes (nagu Eisenhüttenstadtis) maksma 4 eurot/m3, mis ületab kaugelt Propapieri praegu makstava tasu.
The complainant refers here to Annex 6 to Germany’s submission of 30 January 2009, containing an article from the online news source ‘Das Papier 2004-T174’ [23].
Kaebuse esitaja andmetel hõlmab uuring ainult seitset anonüümset paberitehast ja sellest ei selgu, kas nad käitavad enda reoveepuhastusjaama või on liitunud kohaliku omavalitsuse süsteemiga ning kas arvesse võetud kulud hõlmavad ainult tegevuskulusid (ilma kapitalikulude ja muude kuludeta, mis ei ole tegevuskulud).