natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The opening decision investigated the following measures financing the investment project (that is to say infrastructure and infrastructure-related measures) at Leipzig/Halle airport:
Komisjon väljendas aktsionäride poolt FLH-le antud laenude puhul kahtlusi, kas FLH aktsionäridelt saadud laenud tagati tavaliste turutingimustega võrdsetel tingimustel.
shareholder loans in favour of FLH amounting up to, potentially, EUR 255,6 million (‘bridge financing partially already put into place’);
Komisjon väljendas kahtlusi, eelkõige seoses võrreldavate laenulepingutega, kas usaldusväärse turukriteeriumina saab käsitleda e-posti teel esitatud soovituslikke pakkumisi, mille eesmärk ei olnud sõlmida õiguslikult siduvaid laenulepinguid, ning mis ei põhinenud maksejõuetuse tõenäosuse ja tagatise hindamisel.
capital injections into FLH amounting up to EUR 255,6 million.
Turupõhise võrdlusaluse puudumisel võttis komisjon oma hindamise aluseks 2008. aasta viitemäärade teatises [16] sätestatud indikaatori.
With regard to the notified infrastructure measures, the Commission raised doubts whether they can be indeed considered to fall within the public policy remit, and thus, whether their financing does not constitute State aid.
FLH reitingu ja aluseks olevate tagatiste puudumisel näivad aktsionäride poolt FLH-le antud laenude tingimused seega soodsamad kui komisjoni 2008. aasta viitemäärade teatist kohaldades kehtestatud turumäära indikaator.
The Commission concluded that the shareholder loans to and capital injections into MFAG do not constitute State aid since they are both intended to be transferred to FLH.
Võimalik riigiabi element võrdub turu intressimäära ja tegeliku intressimäära vahega.
MFAG can only be regarded as a vehicle for transfer of funds to FLH, and thus, not as an aid beneficiary itself.
Kapitalisüstid FLH-sse
Shareholder loans in favour of FLH
Komisjon peab FLH-sse taristu- ja taristuga seotud meetmete (vt tabel 2) rahastamiseks tehtavad kapitalisüstid heaks kiitma.
The infrastructure and infrastructure-related projects have been first financed through shareholder loans, which will be converted into capital only after the authorisation of these financing measures by the Commission.
Sellest lähtuvalt saab FLH aktsionäride antud laenud kapitaliks arvestada alles pärast seda, kui komisjon on abi heaks kiitnud.
Between 2006 and 2011 [15] the total amount of shareholder loans granted to FLH accounted for EUR […] million.
Taristu- ja taristuga seotud projektide kulude hüvitamiseks mõeldud kogusumma küündib 255,6 miljoni euroni.
The conditions of the shareholder loans in 2006-08 were determined on the basis of a loan agreement between Sachsen LB and MFAG.
240,3 miljonit eurot kantakse MFAG reservfondi ja jäetakse FLH-le ülekandmiseks, et suurendada selle omakapitali (ehk omakapitali reservi).
The base lending rate is the 3-months-EURIBOR plus a risk margin of […] basis points.
FLH aktsionärid kannavad omalt poolt ülejäänud summa otse FLH kapitali reservfondi.
For the year 2009, the base lending rate is the 3-months-EURIBOR plus a risk margin of […] basis points.
Saksamaa väitel toimuvad kapitalisüstid ilma igasuguse äriplaanita ja pikaajaliste kasumiväljavaadeteta.
For the year 2010 the base lending rate is the 3-months-EURIBOR plus a risk margin of […] basis points.
Kuigi mõned kavandatavate kapitalisüstidega rahastatavad taristuprojektid on juba alanud, teatas avalik-õiguslik aktsionär iga projekti eel oma kavatsusest rahastada kõnealuseid meetmeid enne tööde algust.
Initial assessment of the existence of aid by the Commission
Kapitalisüste ei ole veel teostatud.
Regarding the aid nature of the shareholder loans in favour of FLH, the Commission expressed doubts whether FLH’s shareholder loans were granted at conditions which could have been normally obtained on the market.
Komisjoni esialgne hinnang riigiabi olemasolu kohta
In particular with regard to the comparable loan agreements, the Commission expressed doubts whether indicative proposals submitted by an e-mail without the aim to enter into legally binding loan agreements and without the underlying assessment of the probability of default and collateralisation can be considered as a reliable market benchmark.
Komisjon väljendas kapitalisüstide puhul kahtlusi, kas FLH aktsionärid käitusid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, kuna pikas perspektiivis kasumit ei loodetud.
In absence of a market benchmark, the Commission based its assessment on the proxy set out in the 2008 Reference Rate Communication [16].
Seetõttu tekkis komisjonil kahtlus, et kapitalisüstid võivad sisaldada riigiabi.
In the absence of a rating of FLH and the underlying collaterals, the conditions of FLH’s shareholder loans seemed therefore to be more favourable than the proxy established by the Commission for the market rate in application of the 2008 Reference Rate Communication.
Abi kokkusobivus siseturuga
The possible aid element amounts to the difference between the market interest rate and the actual interest rate.
Kuna aktsionäride poolt FLH-le antud laenud ja sellele järgnevad kapitalisüstid võivad endast kujutada riigiabi, peab komisjon uurima, kas see abi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.
Capital injections into FLH
Sellega seoses võeti 2005. aasta lennundussektori suunistes kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c kokku lennujaamataristu rahastamisabi siseturuga kokkusobivuse hindamise ühised põhimõtted.
The capital injections into FLH, aimed at financing the infrastructure and infrastructure-related measures (see Table 2), are subject to the Commission’s approval.
Komisjon jõudis algatamisotsuses järeldusele, et käesoleval juhul on mõned 2005. aasta lennundussektori suunistes sätestatud kriteeriumidest täidetud.
Consequently, it is only after the authorisation of the aid that it is envisaged to convert FLH’s shareholder loans into equity.
Sellega seoses järeldas komisjon näiteks, et abi vastab ühise huvi täpselt määratletud eesmärgile, eelkõige kuna see suurendab piirkonna ühendusvõimalusi lastilennuteenuste valdkonnas ja sellel on positiivne mõju kohalikule arengule.
The total amount of financing aimed at reimbursement of costs for infrastructure and infrastructure-related projects amounts to EUR 255,6 million.
Komisjon jõudis lennujaama arendamise positiivsete väljavaadetega seoses järeldusele, et lennujaamal on keskpikas perspektiivis head kasutusväljavaated ja et taristukava on vajalik.
A total of EUR 240,3 million is to be deposited in MFAG’s capital reserve fund and earmarked for passing on to FLH in order to increase its equity (that is to say own capital reserve).
Komisjon väljendas algatamisotsuses siiski kahtlust, kas kõnealused taristumeetmed on püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalsed.
FLH’s shareholders for their part will inject the remaining amount directly into FLH’s capital reserve fund.
Lisaks oli komisjon mures selle pärast, et kõigil kasutajatel ei ole lennujaamale võrdset ja diskrimineerimist välistavat juurdepääsu.
According to Germany, the capital injections will be carried out without any underlying business plan and long-term prospects for profitability.
Komisjon märkis ka, et kuna FLH konkureerib kaubaveolendudele spetsialiseerununa teiste liikmesriikide lennujaamadega, siis ei saa praeguses etapis väita, et kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
Although some of the infrastructure projects to be funded by the planned capital injections have already started, prior to the start of the projects, the public shareholder announced in each case their intention of financing those measures before any works started.
Komisjonil oli kahtlusi ka seoses abi vajaduse ja proportsionaalsusega.
The capital injections themselves have not yet been carried out.
Sellest lähtuvalt kahtleb komisjon, kas teatatud meetmete rahastamist saab pidada siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses.
Commission’s initial assessment of the existence of aid
SAKSAMAA MÄRKUSED
With regard to the aid nature of the capital injections, the Commission expressed doubts whether, in absence of any long-term expectations for profitability, FLH’s shareholders acted as a market economy operator.
UURITUD MEETMETE TAUST
Hence, the Commission had doubts whether the capital injections could be seen as not constituting State aid.
Saksamaa alustas oma märkusi uuritud meetmete tausta üksikasjalikuma selgitamisega.
Compatibility of aid
Sellega seoses kinnitas Saksamaa, et juba 1990. aasta taasühinemislepingus nähti ette Leipzigi/Halle lennujaama arendamine.
As FLH’s shareholder loans and the subsequent capital injections might constitute State aid, the Commission had to examine whether this aid could be found compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(c) of the Treaty.
Saksamaa sõnul koostati lennujaama arendamise üldkava ja selles võeti vastu otsus kahe paralleelse lennurajaga süsteemi ehitamise kohta.
In this regard, the 2005 Aviation Guidelines summarised the common principles for compatibly assessment of the aid to finance airport infrastructure pursuant to Article 107(3)(c) of the Treaty.
Saksamaa selgitas, et põhjapoolse raja ehitamine kiideti heaks 1997. aastal ja see võeti kasutusele 2000. aastal ning lõunapoolse raja ehitamine kiideti heaks 2004. aastal ja see võeti kasutusele 2007. aastal.
In the opening decision, the Commission concluded that certain criteria set out in the 2005 Aviation Guidelines are met in the present case.
Selle taustal kinnitas Saksamaa, et tänu paralleelsete lennuradade süsteemile ja mitmete suurte lastilennuettevõtjate ümberpaiknemisele on Leipzigi/Halle lennujaam haaranud endale Saksamaa suuruselt teise lastilendude keskuse positsiooni.
In this respect, the Commission concluded that the aid meets a clearly defined objective of common interest, in particular as it increases connectivity of the region for freight services and has a positive impact on the local development.
Seda arvesse võttes kinnitas Saksamaa, et alates 2010. aastast on lennujaam suutnud tugevdada oma positsiooni Euroopa kõige suuremate lennulasti ümberlaadimiskeskuste hulgas.
Having regard to the positive outlook on the development of the airport, the Commission concluded that the airport has good medium-term prospects for use, and that the infrastructure programme is necessary.
Saksamaa lisas ka, et lennujaamas tegutseb praegu 133 ettevõtjat, kes andsid 2010. aastal tööd kokku 5106-le inimesele (kasv 2009. aastaga võrreldes 14,4 %).
However, in the opening decision the Commission expressed doubts whether the infrastructure measures in question are adequate to the objective which has been set.
Saksamaa arvates on lennujaam seega piirkonna majandusliku arengu hoogustaja ja tal on oluline roll piirkondlikus tööhõives.
Furthermore, the Commission expressed concerns that not all users have access to the airport in an equal and non-discriminatory manner.
Saksamaa rõhutab, et eeltoodut kinnitab ka tulude ja lennujaamas käideldavate kaubamahtude suurenemine: aastatel 2005–2009 suurenes FLH saadud tulu 47 miljonilt eurolt 80 miljoni euroni.
The Commission also stated that, since FLH, as a specialised freight airport, is in competition with airports in other Member States, it cannot conclude at the current stage that the development of trade is not affected to an extent contrary to the common interest.
Saksamaa märkis, et teiste lennujaamadega võrreldes suurenevad Leipzigi/Halle kasvumäärad pidevalt (2007. aastal töödeldi 101364 tonni kaupa, 2008. aastal oli see arv aga kerkinud 442453 tonnini, 2009. aastal 524084 tonnini ja 2010. aastal 663059 tonnini).
Moreover, the Commission had also doubts regarding the necessity and proportionality of the aid.
Sellega seoses selgitas Saksamaa, et 2020. aastaks prognoositakse lennulasti mahuks umbes 820000 tonni [17].
Consequently, the Commission expressed its doubts whether the financing of the notified measures can be considered compatible with the internal market pursuant to Article 107(3) of the Treaty.
Saksamaa teatas aga, et nimetatud prognoos täidetakse juba 2015. aastal [18].
COMMENTS FROM GERMANY
Lisaks märkis Saksamaa, et lennujaama reisijate arv on viimastel aastatel järk-järgult suurenenud (1988854 reisijalt 2002. aastal 2723748 reisijani 2007. aastal).
CONTEXT OF THE INVESTIGATED MEASURES
Kuigi Saksamaa teatel on reisijate arv alates 2007. aastast vähenenud (vaid 2352827 reisijat 2010. aastal), prognoosis Saksamaa keskpikas perspektiivis reisijate arvu suurenemist kuni 4,6 miljoni reisijani 2020. aastaks.
Germany started its comments with further clarifications regarding the context of the investigated measures.
Saksamaa märkis, et vastupidiselt paljudele liidu teistele lennujaamadele, nagu Saksamaa kolm suurimat lastilendude keskust Maini-äärses Frankfurdis, Münchenis ja Kölnis/Bonnis, on Leipzigi/Halle lennujaamas ärilistel lastilendudel piiramatu öölendude luba.
In this context, Germany asserted that the Reunification Treaty of 1990 had already foreseen the further development of Leipzig/Halle airport.
Saksamaa väitel on see üks põhjustest, miks kõnealusel lennujaamal on head tulevikuväljavaated.
According to Germany, a master plan for the development of the airport was set up and it was decided to develop a system of two parallel runways.
Saksamaa rõhutas samuti, et Saksamaa Liitvabariigi halduskohus (Bundesverwaltungsgericht) kinnitas 4. aprilli 2012. otsusega Saksamaa suurimas lastilendude keskuses, Maini-äärse Frankfurdi lennujaamas, öölendude keelu.
Against this background, Germany asserted that due to its parallel runway system and the relocation of several large air cargo operators, Leipzig/Halle airport had been able to position itself as the second largest air cargo hub in Germany.
Saksamaa teatas ka, et FLH ei olnud võimeline taristumeetmeid omavahenditest rahastama.
In this context, Germany submitted that since 2010 the airport had been able to foster its place as one of the most important air freight transhipment centres in Europe.
Selle taustal rõhutas Saksamaa, et seoses endise Saksamaa Demokraatliku Vabariigi ajal tegemata jäänud investeeringutega pidi lennujaam tegema investeeringud oluliselt lühema ajaga kui Saksamaa lääneosas paiknevad lennujaamad.
Germany added also that currently 133 companies were present at the airport, employing a total of 5106 people in 2010 (an increase by 14,4 % in comparison to 2009).
Saksamaa väitel ei saa FLH just suuri lühiajalisi investeeringuid omavahenditest teha märkimisväärse lõhe tõttu investeeringute mahu (225,6 miljonit euro) ja lennujaama aastatulude (2009. aastal 80 miljonit eurot) vahel.
In the view of Germany, the airport is therefore a driver for economic development in the region and plays an important role for the regional employment.
MAJANDUSTEGEVUSE MÕISTE JA AVALIKE HUVIDEGA SEOTUD TEGEVUS
Germany emphasised that this is also confirmed by an increase in revenue and freight volumes handled at the airport: in the period 2005 to 2009 the revenue generated by FLH rose from EUR 47 million to EUR 80 million.
Majandustegevuse mõiste ja riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaamataristu suhtes
With regard to cargo volumes, Germany stated that in comparison to other airports, Leipzig/Halle is registering constant growth rates (whereas 101364 tonnes of freight were processed in 2007, this figure rose to 442453 tonnes in 2008, 524084 tonnes in 2009 and 663059 tonnes in 2010).
Saksamaa meenutas kõigepealt, et ta ei nõustu komisjoni seisukohaga, et lennujaamataristu ehitamine kujutab endast majandustegevust.
In order to complement its statement, Germany pointed out that the air cargo volume rose by 18,5 % in 2009 and 26,5 % in 2010.
Seega teatas Saksamaa, et teatatud meetmed ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
According to Germany, a further increase in the cargo volume was expected.
Sellega seoses teatas Saksamaa, et mõiste „ettevõtja” ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ei ole kohaldatav lennujaamade suhtes, vähemalt mitte lennujaamataristu rahastamist puudutavas osas.
In this respect Germany clarified that approximately 820000 tonnes of air cargo were expected to be handled by 2020 [17].
Saksamaa rõhutas, et lennujaamataristu ehitamine ei kujuta endast majandustegevust, vaid pigem üldise transpordipoliitika ning piirkondliku ja majanduspoliitika meedet.
However, Germany submitted that, this forecast will be already met by 2015 [18].
Ta osutas 1994. aasta lennundussektori suuniste punktile 12, milles sätestatakse, et taristuprojektide elluviimine on majanduspoliitika üldine meede, mida komisjon ei saa asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel kontrollida, ning et taristu arengut puudutavad otsused ei jää kõnealuse teatise reguleerimisalasse.
Moreover, Germany stated that the airport had experienced a gradual increase in passenger numbers in recent years (from 1988854 passengers in 2002 to 2723748 passengers in 2007).
Toodi esile, et 2005. aasta lennundussektori suunistes seda punkti ei asendatud.
Although, according to Germany, there has been a decline in passenger traffic since 2007 (only 2352827 passengers in 2010), in the medium- to long-term, Germany expected an increase in passenger traffic up to 4,6 million passengers by 2020.
Lisaks kinnitas Saksamaa, et lennujaamataristu ehitamine ei kujuta endast majandustegevust, kuna erainvestor sellega ei tegeleks.
Germany stated that contrary to many other Union airports, such as the three major German cargo airports, Frankfurt/Main, Cologne-Bonn and Munich, Leipzig/Halle airport has an unrestricted night flight permission for commercial air cargo traffic.
Sellega seoses märkis Saksamaa, et investeering ei saaks kuidagi kasumlik olla, kuna ehituskulusid ei ole võimalik lennujaamatasude kaudu lennujaama kasutajatelt tagasi saada.
According to Germany, this was one of the reasons why the airport has good prospects for the future.
See on Saksamaa väitel võimatu seetõttu, et selliste tasude kohta peab väljastama loa selle liidumaa lennundusamet, kelle territooriumil lennujaam asub, ja erainvestoritel ei ole maksu suuruse osas mingisugust mõjuvõimu.
Germany also pointed out that the German Federal Administrative Court (Bundesverwaltungsgericht) confirmed the prohibition of night flights at Frankfurt/Main airport, the biggest German air cargo hub, by judgment of 4 April 2012.
Saksamaa väitel ei saa ettevõtja neid tasusid seega ise vabalt majanduslikel kaalutlustel kindlaks määrata ja tegelikult kehtestatakse need investeerimiskuludest täiesti sõltumata.
Germany stated that at Frankfurt/Main airport departures and arrivals were therefore totally prohibited between 23:00 and 5:00.
Saksamaa hinnangul ei ole alad, mis on jäetud kasutamiseks muul ärilisel eesmärgil kui lennutegevus, asjakohased.
Germany submitted also that FLH was not able to finance the planned infrastructure measures from its own resources.
Saksamaa teatas sellega seoses veel, et lennujaamal on taristu, seadmete ja käitamise osas keskmisest suuremad püsikulud.
In this context, Germany emphasised that due to the investment backlog stemming from the time of the former German Democratic Republic, the airport had to make investments in a much shorter time than airports located in the Western parts of Germany.
Lisaks sellele piiravad nende tegutsemisruumi ranged õiguslikud kohustused ja tingimused.
According to Germany, in particular, the significant short-term investments cannot be financed out of FLH’s own resources, as there is a substantial gap between the investment volume (EUR 225,6 million) and the airport’s annual revenues (EUR 80 million in 2009).
Saksamaa nentis seejärel, et viited otsustele Aéroports de Paris’ kohtuasjas [19] ja Leipzigi/Halle kohtuasjas [20] ei olnud asjakohased.
NOTION OF ECONOMIC ACTIVITY AND PUBLIC POLICY REMIT
Seoses Aéroports de Paris’ kohtuotsusega teatas Saksamaa, et otsuses ei käsitleta lennujaamataristu ehitamist, vaid lennujaama käitamist.
Notion of economic activity and applicability of State aid rules to airport infrastructure
Lisaks oli Saksamaa seisukohal, et Aéroports de Paris’ kohtuotsuses ei tegeleta mõiste „ettevõtja” tõlgendamisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, vaid see puudutab turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelu rikkumist ELi toimimise lepingu artikli 102 tähenduses.
Germany first recalled that it did not agree with the Commission’s position that the construction of airport infrastructure constitutes an economic activity.
Seoses Leipzig/Halle kohtuotsusega oli Saksamaa seisukohal, et Üldkohtu otsusel ei ole pretsedenti loovat mõju, kuna selle võib edasi kaevata.
Hence, Germany submitted that the notified measures do not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Avalike huvidega seotud tegevus
In this regard, Germany submitted that the concept of an ‘undertaking’ within the meaning of Article 107(1) of the Treaty does not apply to airports, at least in regard to financing of airport infrastructure.
Saksamaa sõnul ei kujuta taristu rahastamismeetmed ELi toimimise lepingu 107 lõike 1 mõistes riigiabi isegi siis, kui need kuuluvad riigiabieeskirjade reguleerimisalasse, kuna taristu rahastamismeetmete puhul on peamiselt tegemist selliste kulude vajaliku ja proportsionaalse hüvitamisega, mis on vajalikud riigi pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks.
Germany stressed that the establishment of airport infrastructure did not constitute an economic activity, but rather a general transport, regional and economic policy measure.
Sellega seoses märkis Saksamaa, et 2005. aasta lennundussektori suuniste kohaselt ei käsitata tegevust, mille eest seoses oma avalik-õiguslike volitustega vastutab tavaliselt riik, majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju.
It referred to point 12 of the 1994 Aviation Guidelines which stated that ‘the construction or enlargement of infrastructure projects […] represents a measure of economic policy which cannot be controlled by the Commission under the Treaty rules on State aids.
Saksamaa väitis seoses avalike huvidega seotud tegevusega, et komisjoni tava kohaselt tehakse vahet vähemalt järgmistel ohutusega seotud meetmete kategooriatel: lennuliikluse kaitse väliste ohtude eest, nagu kaaperdamine ja muud lennuliikluse vastu suunatud vägivallateod, lennuliikluse kaitse õhusõidukite käitamisega seotud ohtude eest ning kolmandate isikute kaitse lennuliiklusest tulenevate ohtude eest.
Infrastructure development decisions fall outside the scope of application of this communication’ and argued that the 2005 Aviation Guidelines did not replace this point.
Saksamaa arvates on lennujaama käitajal seoses lennuliikluse kaitsega õhusõidukite käitamisega seotud ohtude eest kohustus lennujaamataristut uuendada, kaasajastada ja laiendada, et nimetatud ohtusid ennetada.
Moreover, Germany asserted that the construction of airport infrastructure does not constitute an economic activity because a private investor would not engage in that activity.
Saksamaa märkis, et kolmanda kategooria meetmed hõlmavad harilikult kolmandate isikute kaitsmist õhusõidukite müra ja muude kahjulike keskkonnamõjude eest.
In this regard, Germany stated that there is no possibility of the investment being profitable, since it is not possible to recover the construction costs from the users of the airport by means of airport charges.
Seoses kõnealuste erinevate taristumeetmetega märkis Saksamaa, et nende meetmete puhul oli tegemist peamiselt avalike huvidega seotud tegevuse eest makstavate hüvitistega, kuna meetmete eesmärk oli kaitsta kolmandaid isikuid lennuliiklusest tulenevate ohtude eest.
That is so, according to Germany, because those charges require an authorisation from the relevant airport authority of the respective Land in which the airport is located and private investors have no influence over their level.
Seoses müra vähendamise meetmetega märkis Saksamaa, et planeeringu heakskiitmise menetluse raames tuleb umbes 10000 elumajas paigaldada vastavad müra vähendamise seadmed.