natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and other irregularities (OJ L 292, 15.11.1996, p.
lammaste ja kitsede brutselloos (B. melitensis)
2).
lammaste katarraalne palavik endeemilistes või suure riskiga piirkondades
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by the Member States of the Commission’s exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p.
põrnatõbi
13).’
marutaud
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by the Member States of the Commission’s exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p.
ehhinokokoos
13).’.
transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad (TSE)
ANNEX I
kampülobakterioos
Animal diseases referred to in Article 7
listerioos
Rinderpest cattle plague
salmonelloos (zoonootiline salmonelloos)
Sheep and goat plague
trihhinelloos
Swine vesicular disease
verotoksiline E. coli
Bluetongue
viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)
Teschen disease
nakkuslik vereloomenekroos (IHN)
Sheep pox or goat pox
karpkalade herpesviirus (KHV)
Rift Valley fever
lõhede infektsioosne aneemia (ISA)
Lumpy skin disease
Marteilia refringens’i nakkus
African horse sickness
Bonamia ostreae nakkus
Vesicular stomatitis
vähkide ihtüoftirioos
Venezuelan equine viral encephalomyelitis
III LISA II Jaotise I Peatüki 2.
Haemorrhagic disease of deer
Jaos ning II Jaotise II Peatüki 2. ja 3.
Classical swine fever
Jaos osutatud tööprogrammide prioriteedid
African swine fever
Liidu rahalise toetuse prioriteedid loomataudide ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmide orienteerituse osas:
Contagious bovine pleuropneumonia
taudid, mis mõjutavad inimeste tervist;
Avian influenza
taudid, mis mõjutavad loomade tervist, võttes arvesse nende potentsiaalset levikut ning haigestumuse ja suremuse tase loomapopulatsioonides;
Newcastle disease
taudid ja zoonoosid, mille puhul on oht, et need jõuavad kolmandatest riikidest (uuesti) liidu territooriumile;
Foot-and-mouth disease
taudid, mis võivad põhjustada tõsiste majanduslike tagajärgedega kriisiolukorra;
Epizootic haematopoietic necrosis in fish (EHN)
taudid, mis mõjutavad kaubandust kolmandate riikidega ja EL-i sisest kaubandust.
Epizootic ulcerative syndrome in fish (EUS)
Liidu rahalise toetuse prioriteedid taimekahjuritega seotud ja liidu territooriumi kaitseks mõeldud uuringukavade orienteerituse osas:
Infection with Bonamia exitiosa
direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa I jaos ja II lisa A osa I jaos loetletud taimekahjurid, keda liidu territooriumil teadaolevalt ei leidu;
Infection with Perkinsus marinus
taimekahjurid, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikele 3;
Infection with Microcytos mackini
direktiivis 2000/29/EÜ loetlemata taimekahjurid, kes kujutavad liidu territooriumile ilmset ohtu;
Taura syndrome in crustaceans
taimekahjurid, kes võivad põhjustada kriisiolukorra tõsiste tagajärgedega majandusele ja keskkonnale;
Yellowhead disease in crustaceans
taimekahjurid, kes mõjutavad kaubandust kolmandate riikidega ja EL-i sisest kaubandust.
ANNEX II
Liidu rahalise toetuse prioriteedid äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavade orienteerituse osas:
Animal diseases and zoonoses referred to in Article 10
meetmed taimekahjurite vastu, kes on seotud impordiga nendesse piirkondadesse ja sealse kliimaga;
Bovine tuberculosis
nende taimekahjurite vastu võitlemise meetodid;
Bovine brucellosis
meetmed taimekahjurite vastu, kes on lisatud loeteludesse vastavalt nendes piirkondades taimekahjurite kohta kehtivatele õigusnormidele.
Ovine and caprine brucellosis (B. melitensis)
KOMISJONI AVALDUS
Bluetongue in endemic or high risk areas
veterinaar- ja fütosanitaarprogrammide heakskiitmise korra kohta
Anthrax
Liikmesriikide paremaks teavitamiseks korraldab komisjon alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee aastakoosoleku, millel keskendutakse programmide hindamise tulemustele.
Rabies
Koosolek toimub hiljemalt programmide rakendamisele eelneva aastal 30. novembril.
Echinococcosis
Kõnealuse koosolekuga seoses esitab komisjon nende programmide loetelu, mis on tehniliselt heaks kiidetud ja kaasrahastamiseks välja pakutud.
Transmissible spongiform encephalopathies (TSE)
Nii rahastamisega seotud kui ka tehnilised üksikasjad arutatakse riikide delegatsioonidega läbi ning viimaste kommentaarid võetakse arvesse.
Campylobacteriosis
Enne lõpliku otsuse vastuvõtmist soovib komisjon edastada alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee koosolekul liikmesriikidele kaasrahastamiseks välja valitud programmide lõpliku loetelu ning igale programmile eraldatud lõpliku summa.
Listeriosis
Artiklitega 9, 19 ja 25 ettenähtud meetmete rakendamiseks mõeldud tegevusprogrammi väljatöötamiseks vajalikud ettevalmistused tehakse liikmesriikide ekspertide osalusel igal aastal veebruari alguses ning nende eesmärk on anda liikmesriikidele asjakohast teavet väljajätmis- ja järelevalveprogrammide kehtestamiseks.
Salmonellosis (zoonotic salmonella)
Kuna käesoleva määruse eesmärkide saavutamine on oluline, on asjakohane ette näha, et teatavate meetmete rahastamiskõlblikke kulusid rahastatakse 100 % ulatuses, tingimusel et selliste meetmete rakendamisel kantakse ka kulusid, mis ei ole rahastamiskõlblikud.
Trichinellosis
Looma- ja taimetervise valdkonna meetmete liidupoolne rahastamine peaks katma konkreetsed rahastamiskõlblikud kulud.
Verotoxigenic E. coli
Erakorralistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks see samuti katma liikmesriikide kantud kulud muude vajalike meetmete võtmisel.
Viral haemorrhagic septicæmia (VHS)
Liikmesriikide tehtav ametlik kontroll on oluline vahend, mille abil kontrollida ja jälgida, kas liidu asjaomaseid nõudeid rakendatakse, järgitakse ja täidetakse.
Infectious haematopoietic necrosis (IHN)
Artikli 7 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 30. juunist 2014.
Koi herpes virus disease (KHV)
Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist.
Infectious salmon anaemia (ISA)
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Infection with Marteilia refringens
Sel põhjusel tuleks anda liidu rahalist toetust direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa I jaos ning II lisa A osa I jaos pealkirja all „Kahjulikud organismid, mida liidus ei teata esinevat ja mis on kogu liidu jaoks olulise tähtsusega” loetletud taimekahjurite puhul.
Infection with Bonamia ostreae
sinikeeltõbi e lammaste katarraalne palavik
White spot disease in crustaceans
proovide võtmise kulud;
Regulation (EU) No 653/2014 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 653/2014,
amending Regulation (EC) No 1760/2000 as regards electronic identification of bovine animals and labelling of beef
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste elektroonilise identifitseerimise ja veiseliha märgistamise osas
In 1997, Council Regulation (EC) No 820/97 [3] reinforced Union rules on the identification and traceability of bovine animals in the light of the bovine spongiform encephalopathy (BSE) epidemic and the resulting increased need to trace the origin and movement of animals using conventional ear tags.
1997. aastal muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 820/97 [3] veiste identifitseerimise ja jälgitavuse eeskirju rangemaks veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) epideemia ja sellest tulenevalt (kõrvamärgi kasutamise abil) loomade päritolu ja liikumise jälgimise tuvastamise suurema vajaduse valguses.
Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the Council [4] provides that each Member State is to establish a system for the identification and registration of bovine animals in accordance with that Regulation.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1760/2000 [4] on sätestatud, et iga liikmesriik peab looma veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi vastavalt kõnealusele määrusele.
Regulation (EC) No 1760/2000 establishes a system for the identification and registration of bovine animals comprising ear tags applied to both ears of each animal, computerised databases, animal passports and individual registers kept at each holding.
Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 kehtestati veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, mis koosneb looma mõlemale kõrvale kinnitatavast kõrvamärgist, elektroonilisest andmebaasist, loomapassist ja iga majandi kohta peetavast individuaalsest registrist.
Tracing of beef back to source via identification and registration is a prerequisite for origin labelling throughout the food chain.
Veiseliha esmatootja tuvastamine identifitseerimise ja registreerimise abil on eeltingimus, et päritolu saaks märgistada kogu toiduahela ulatuses.
Those measures ensure consumer protection and public health and promote consumer confidence.
Nende meetmetega tagatakse tarbijate õiguste ja inimeste tervise kaitse ning suurendatakse tarbijate usaldust.
Regulation (EC) No 1760/2000 and, more specifically, bovine identification and voluntary beef labelling systems were listed as information obligations with special importance in terms of the burdens they imply to businesses in the Communication from the Commission of 22 October 2009 entitled ‘Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU — Sectoral Reduction Plans and 2009 Actions’.
Määrust (EÜ) nr 1760/2000 ning täpsemalt veiste identifitseerimist ja veiseliha vabatahtliku märgistamise süsteemi nimetati komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis – sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed” ettevõtjatele teavitamiskohustuste kaudu märkimisväärset halduskoormust tekitavana.
The use of electronic identification (‘EID’) systems could potentially streamline traceability processes through automated and more accurate reading and recording into the holding register.
Elektroonilise identifitseerimise („EID”) süsteemide kasutamine võib tõhustada jälgimisprotsessi andmete automaatse ja täpsema edastamise ja salvestamisega majandi registrisse.
Moreover, it would enable automated reporting of animal movements to the computerised database and thus improve the speed, reliability and accuracy of the traceability system.
Veelgi enam, see võimaldaks loomade liikumisandmete automaatset edastamist elektroonilisse andmebaasi ning muudaks seega jälgimissüsteemi kiiremaks, usaldusväärsemaks ja täpsemaks.
The use of EID systems would also improve the management of certain direct payments to farmers.
EID süsteemide kasutamine parandaks ka teatavate põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste haldamist.
EID systems based on radio frequency identification have considerably improved over the last 10 years.
Raadiotuvastussagedusel töötavad EID süsteemid on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud.
That technology allows a faster and more accurate reading of individual animal identity codes directly into data processing systems.
See tehnoloogia võimaldab individuaalsete loomakoodide kiiremat ja täpsemat edastamist otse andmetöötlussüsteemi.
This results in a reduction of the time needed to trace potentially infected animals or food, leading to improved reliability of databases and an increase in the capacity to react promptly in the event of disease outbreaks, saving labour costs even if it involves an increase in equipment costs.
See vähendab võimalike nakatunud loomade või nakatunud toidu leidmiseks vajaminevat aega, viib usaldusväärsemate andmebaasideni ja parema suutlikkuseni haiguspuhangute korral kiiresti reageerida ja hoiab kokku tööjõukulusid, isegi kui kulutused tehnikale suurenevad.
This Regulation is coherent with the fact that EID systems have already been introduced in the Union for non-bovine animal species, such as the mandatory system used in ovine and caprine animals.
Käesolev määrus on kooskõlas asjaoluga, et EID süsteeme kasutatakse liidus juba muude loomaliikide kui veiste puhul, nagu lammaste ja kitsede puhul kasutatav kohustuslik süsteem.
Given the technological advances in EID systems, several Member States have decided to start to implement bovine EID on a voluntary basis.
Kuna EID süsteemidel on tehnoloogilisi eeliseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud hakata veiste elektroonilist identifitseerimist vabatahtlikult kasutama.
Those initiatives are likely to lead to the development of different systems in individual Member States and by different stakeholders.
Need algatused võivad viia selleni, et liikmesriigid ja erinevad sidusrühmad töötavad välja erinevad süsteemid.
The development of differing systems would impede the subsequent harmonisation of technical standards within the Union.
Erinevate süsteemide areng raskendaks edasist tehniliste standardite ühtlustamist liidus.
The interoperability of the Member State EID systems should be ensured, as should their consistency with the relevant ISO standards or other international technical standards adopted by recognised international standard-setting organisations, with the understanding that those international standards are able to guarantee, at the very least, a higher level of performance than ISO standards.
Tuleks tagada liikmesriikide EID süsteemide koostalitlusvõime ning kooskõla asjaomaste ISO standarditega või muude tunnustatud rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide poolt vastuvõetud rahvusvaheliste tehniliste standarditega, tingimusel et kõnealused rahvusvahelised standardid suudavad tagada vähemalt parema toimivustaseme kui ISO standardid.
The Report from the Commission of 25 January 2005 on the possibility of introduction of EID for bovine animals concluded that it had been demonstrated that radio frequency identification had been developed to the extent that it could already be applied in practice.
Komisjoni 25. jaanuari 2005. aasta aruandes veiste EID süsteemide kasutuselevõtmise võimalikkuse kohta jõuti järeldusele, et raadiotuvastussüsteemi arengutase oli piisav selle kasutamiseks praktikas.
That report also concluded that it was highly desirable to switch to EID of bovine animals within the Union since, among other benefits, it would contribute to the reduction of the administrative burden.
Samuti järeldati aruandes, et veiste puhul EID süsteemile üleminek on liidus ülimalt soovitatav, kuna see aitaks lisaks muudele eelistele vähendada ka halduskoormust.
According to the Communication from the Commission of 10 September 2008 entitled ‘Action Plan for the implementation of the EU Animal Health Strategy’ the Commission is to simplify information obligations, such as holding registers and animal passports in the course of the introduction of EID systems.
Vastavalt komisjoni 10. septembri 2008. aasta teatisele „Tegevuskava ELi loomatervishoiustrateegia rakendamiseks” peab komisjon EID süsteemide kasutuselevõtmise käigus lihtsustama teabekohustusi, nagu majandi register ja loomapassid.
The Communication from the Commission of 19 September 2007 entitled ‘A new Animal Health Strategy for the European Union (2007-2013) where ‘Prevention is better than cure’ ’ proposes considering EID for bovine animals as a possible improvement to the existing Union system of identification and registration in order to simplify information obligations, such as holding registers and animal passports, and suggests implementing an electronic bovine passport exchange.
Komisjoni 19. septembri 2007. aasta teatises „Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: haiguste ennetamine on parem kui ravi” on soovitatud EID-d veiste puhul kasutada liidu olemasoleva identifitseerimise ja registreerimise süsteemi võimalikuks tõhustamiseks selliste teabekohustuste nagu majandi register ja loomapassid lihtsustamise näol ja teeb ettepaneku viia ellu veisepasside elektroonilise vahetuse.
That exchange would entail the introduction of EID with real time insertion of data.
Kõnealune vahetus kujutaks endast sellise EID kasutusele võtmist, mille puhul andmeid sisestatakse reaalajas.
Such an exchange would lead to considerable savings in terms of costs and efforts for the competent authorities of the Member States and other stakeholders and would reduce the workload when transferring animal passports data into computerised databases.
Selline vahetus aitaks liikmesriikide pädevatel asutustel ja muudel sidusrühmadel kulutusi ja jõupingutusi oluliselt kokku hoida ning vähendada ka töökulu loomapasside andmete sisestamisel elektroonilisse andmebaasi.
This Regulation is consistent with that initiative.
Kõnealune määrus on selle algatusega kooskõlas.
This Regulation is thus expected to contribute to some key objectives of major Union strategies including the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth by improving economic growth, cohesion and competitiveness.
Kõnealune määrus peaks seega aitama saavutada peamiste liidu strateegiate, sealhulgas strateegia „Euroopa 2020 – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” mõningaid keskseid eesmärke majanduskasvu, ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime edendamise kaudu.
Certain third countries have already established rules allowing advanced EID technologies.
Mõned kolmandad riigid on juba kehtestanud eeskirjad, mis võimaldavad nüüdisaegse EID tehnoloogia kasutamist.
The Union should establish similar rules to facilitate trade and increase the competitiveness of the sector.
Liit peaks kehtestama sarnased eeskirjad, et hõlbustada kaubavahetust ja parandada sektori konkurentsivõimet.
In the light of the technological development of new types of electronic identifiers, it is appropriate to broaden the scope of the means of identification provided for in Regulation (EC) No 1760/2000 in order to enable the use of electronic identifiers as an official means of identification.
Uut liiki elektrooniliste tunnuste tehnilist arengut arvestades on asjakohane laiendada määruses (EÜ) nr 1760/2000 esitatud identifitseerimisvahendite valikut, et võimaldada elektrooniliste identifitseerimisvahendite kasutamist ametlike identifitseerimisvahenditena.
Since the introduction of the corresponding provisions implies considerable investment, it is necessary to allow for a transitional period of five years to give the Member States the necessary time to prepare.
Kuna vastavate õigusnormide kasutuselevõtmine eeldab märkimisväärseid investeeringuid, on vajalik viieaastane üleminekuperiood, et anda liikmesriikidele aega ettevalmistuste tegemiseks.
During that transitional period conventional ear tags will continue to be the only official means of identification for bovine animals.
Üleminekuperioodi ajal jäävad veiste ainsaks ametlikuks identifitseerimisvahendiks kõrvamärgid.
Making EID mandatory throughout the Union could have economically adverse effects on certain operators.
EID kohustuslikuks muutmine terves liidus võib teatavad ettevõtjad panna majanduslikult ebasoodsasse olukorda.
It is therefore appropriate that, once EID becomes an official means of identification, its use by keepers should be voluntary.
Seepärast on asjakohane pärast EID ametlikuks identifitseerimisvahendiks saamist võimaldada loomapidajatel seda kasutada vabatahtliku korra alusel.
Under such a voluntary regime, EID would be chosen by keepers who are likely to benefit economically from it, while it should be possible for other keepers to continue to identify their animals with two conventional ear tags.
Vabatahtlikkuse korral otsustaksid EID kasuks need loomakasvatajad, kes sellest tõenäoliselt majanduslikku kasu saaksid, samas kui teistel loomakasvatajatel peaks olema võimalik jätkata oma loomade identifitseerimist kahe kõrvamärgiga.
Member States have very different husbandry systems, farming practices and sector organisations.
Liikmesriikide loomakasvatussüsteemid, põllumajandustavad ja sektori ülesehitus on väga erinevad.
Member States should therefore be allowed to make EID compulsory on their territory only when they deem it appropriate, after considering all of those factors, including impacts on small farmers, and following consultation with organisations representing the cattle industry.
Liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalus kuulutada EID oma territooriumil kohustuslikuks vaid siis, kui nad peavad seda kõikide nimetatud tegurite valguses (sealhulgas mõju väiketootjatele) ja pärast loomakasvatajate esindusorganisatsioonidega konsulteerimist asjakohaseks.
This should not imply that that Member State is obliged to re-identify animals which have already been electronically identified in the Member State of dispatch.
Kolmandatest riikidest liitu imporditavate loomade suhtes tuleks nende saabumisel kohaldada samu identifitseerimisnõudeid nagu liidus sündinud loomade suhtes.
Animals and meat entering the Union from third countries should be subject to identification and traceability requirements that provide an equivalent level of protection.
Kui üks loom märgistatakse kahe ametliku identifitseerimisvahendiga, peaksid need kandma üht ja sama identifitseerimiskoodi.
When live animals are imported into the Union from third countries, they should be subject, on arrival, to the same identification requirements that apply to animals that are born in the Union.
Elektroonilisele tunnusele kui ametlikule identifitseerimisvahendile ülemineku algfaasis ei saa mõnel juhul siiski välistada, et looma esialgse identifitseerimiskoodi konfiguratsiooni tehnilised piirangud võivad takistada koodi täpset ülekandmist elektroonilisele tunnusele.
The two official means of identification allocated to one animal should bear the same identification code.
See võib juhtuda, kui looma olemasoleva identifitseerimiskoodi moodustavad märgid ei võimalda koodi elektroonilisele kujule teisendamist.
However, during the initial phase of adjustment to the use of electronic identifiers as an official means of identification, it could not be excluded that, in certain cases, technical limitations related to the configuration of an animal’s original identification code could prevent the reproduction of that code on an electronic identifier.
Seetõttu tuleks üleminekuajaks ette näha konkreetsed erandid, mis lubaksid kasutada elektroonilist tunnust ka sellistel loomadel, tingimusel et on tagatud nende täielik jälgitavus ning iga üksikut looma, sealhulgas tema sünnimajandit, saab identifitseerida.
This could occur where the characters forming an animal’s existing identification code prevent that code from being converted into an electronic format.
Määruses (EÜ) nr 1760/2000 on ette nähtud, et iga looma jaoks, kes tuleb märgistada kooskõlas kõnealuse määruse nõuetega, peab pädev asutus väljastama loomapassi.
Therefore, specific transitory derogations should be provided for in order to allow the application of an electronic identifier also to those animals, provided that full traceability is ensured and that the animals can be identified individually, including the holding on which they were born.
See tähendab liikmesriikide jaoks märkimisväärset halduskoormust.
Regulation (EC) No 1760/2000 provides that the competent authority is to issue a passport for each animal which has to be identified in accordance with that Regulation.
Liikmesriikide pädevad asutused on kohustatud looma elektroonilised andmebaasid kooskõlas nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ [5] artiklitega 14 ja 18.
This causes a considerable administrative burden for Member States.
Kuna kõnealused andmebaasid pidid alates 31. detsembrist 1999 olema täielikult toimivad, peaksid nad piisavalt hästi tagama veiste riigisisese liikumise jälgimise.
The competent authorities of Member States have an obligation to set up a computerised database in accordance with Articles 14 and 18 of Council Directive 64/432/EEC [5].
Passid tuleks seega väljastada vaid liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele.