natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HF marine safety information (MSI) equipment (HF NBDP receiver)
Pihustid paiksetele survevett pihustavatele tulekustutussüsteemidele eriruumidesse, ro-ro-lastiruumidesse, veeremiruumidesse ja sõidukiruumidesse
IMO Res. MSC.97(73)-(2000 HSC Code) 14
Viidud punkti A.1/3.49 alla.
IMO Res. A.699(17),
Generaatori käivitusseadmed külma ilma puhuks Reg.
IMO Res. A.700(17),
Viidud punkti A.2/8.1 alla.
IMO Res. A.806(19),
Viidud punkti A.1/3.55 alla.
ETSI ETS 300 067/A1 Ed.1 (1993-10).
Viidud punkti A.1/3.51 alla.
406 MHz EPIRB (COSPAS-SARSAT)
Suitsuandurid
IMO Res. A.662(16),
Temperatuuriandurid
IMO Res. A.696(17),
Ohutuslamp Reg.
IMO Res. A.810(19),
MSC.98(73)-(FSS koodeks), 3.
IMO MSC/Circ.
IEC 60079 seeria.
862 is applicable only to the optional remote activation device, not to the EPIRB itself.
II-2/19.
L- band EPIRB (INMARSAT)
EN 943–1 (2002) + AC (2005),
2182 kHz watch receiver
EN 14605 (2005) + A.1 (2009),
Two-tone alarm generator
Põrandalähedase valgustuse süsteemid
MF radio capable of transmitting and receiving DSC and radiotelephony Note:
Viidud punkti A.1/3.40 alla.
In line with IMO and ITU decisions, the requirements for Two Tone Alarm generator and transmission on H3E are no longer applicable in the testing standards
Pihustid masinaruumide paiksetele survevett pihustavatele tulekustutussüsteemidele
Reg.
Viidud punkti A.1/3.10 alla.
IV/9,
Masinaruumide ja lastipumbaruumide samaväärsed paiksed gaaskustutussüsteemid
Reg.
Viidud punkti A.1/3.45 alla.
IV/10,
Suruõhusüsteemi toitega hingamisaparaat
IMO Res. A.804(19),
(kiirlaev)
MF DSC watch-keeping receiver
Ese kustutatud
Inmarsat-B SES
Viidud punkti A.1/3.56 alla.
The service will be discontinued on and after 31 December 2014.
Viidud punkti A.1/3.63 alla.
IMO Res. A.808(19),
Leegiandurid
Inmarsat-C SES
Häireseadmed
IMO Res. A.664 (16), (applicable only if the Inmarsat C SES comprises EGC functions),
Viidud punkti A.1/3.53 alla.
IMO Res. A.807(19),
Paiksed veepõhised kohalikud tulekustutussüsteemid kasutamiseks A-kategooria masinaruumides
MF/HF radio capable of transmitting and receiving DSC, NBDP and radiotelephony
Viidud punkti A.1/3.48 alla.
In line with IMO and ITU decisions, the requirements for Two Tone Alarm generator and transmission on A3H are no longer applicable in testing standards.
Viidud punkti A.1/3.20 alla.
IMO Res. MSC.97(73)- (2000 HSC Code) 14,
Värvikappide ja kergsüttivate vedelike kappide tulekustutussüsteemide osad Reg.
ETSI ETS 300 067/A1 Ed.1 (1993-10),
Kambüüsi heitgaasi väljutustoru paiksete tulekustutussüsteemide osad Reg.
MF/HF DSC scanning watch keeping receiver
Helikopteriteki tulekustutussüsteemide osad
ITU-R M. 541-9 (05/04).
Viidud punkti A.1/3.67 alla.
Aeronautical two way VHF radio telephone apparatus
Teisaldatavad vahugeneraatorid Reg.
Moved to A.2/5.8
Viidud punkti A.1/3.64 alla.
Portable survival craft two-way VHF radiotelephone apparatus
Majapidamises kasutatavad gaasiküttesüsteemid (osad) Reg.
IMO Res. A.809(19),
Paiksete gaaskustutussüsteemide (CO2) osad Reg.
IMO Res. MSC.149(77),
Elektrilise automaatjuhtimise ja viitega seadmed:
Fixed survival craft two-way VHF radiotelephone apparatus
Mitteelektrilised automaatjuhtimise ja viitega seadmed:
A1/5.19
Käsitsikäivitamise ja -seiskamise seadmed:
Inmarsat-F77
Korpuse klapid ning aktivaatorid:
IMO Res. A.570 (14),
Kõrg- ja madalrõhu valikklapid ning aktivaatorid:
IMO Res. A.808 (19),
Mitteelektrilised blokeerimisseadmed:
Equipment required under COLREG 72
süsteemide pihustid:
Regulation COLREG 72 where “type approval” is required
EN 12094-7 (2000) + A1(2005).
Regulations of COLREG and the relevant resolutions and circulars of the IMO, as applicable
Liitmikud:
Navigation lights
Manomeetrid ja survelülitid:
COLREG Annex I/14.
Mehaanilised kaaluseadmed:
COLREG Annex I/14,
Sisselaskeklapid ja tagasilöögiklapid:
EN 14744 (2005) including AC (2006),
Madalsurve CO2 süsteemide lõhnastamisseadmed:
Bulk carrier safety equipment
Viidud punkti A.1/3.57 alla.
No items in Annex A.1.
Viidud punkti A.1/3.58 alla.
Equipment under SOLAS Chapter II-1.
Viidud punkti A.1/3.59 alla.
Construction –structure, subdivision and stability, machinery and electrical installations
Survevett pihustavad käsitsi käitatavad tulekustutussüsteemid Reg.
Water level detectors
Viidud punkti A.1/3.62 alla.
Reg.
Uus ese
Reg.
Kolmas ja neljas veerg viited SOLASe konventsiooni V peatükile on viited 1974. aasta SOLASe konventsioonile, mida on muudetud IMO resolutsiooniga MSC.73 ja mis jõustub sellisena 1. juulil 2002.
II-1/25,
Kiirlaeva gürokompass
Reg.
Viidud punkti A.1/4.31 alla.
XII/12.
Kiirlaeva kursi kontrollsüsteem (varem autopiloot)
Reg.
Viidud punkti A.1/4.40 alla.
XII/12,
Viidud punkti A.1/4.41 alla.
IMO Res.A.1021(26),
Viidud punkti A.1/4.52 alla.
IMO Res. MSC.188(79).
Viidud punkti A.1/4.42 alla.
IEC 60529 (2001) including:
Viidud punkti A.1/4.43 alla.
Corrigendum 1 (2003), Corrigendum 2 (2007), Corrigendum 3 (2009),
Viidud punkti A.1/4.33 alla.
IMO Res. MSC.188(79),
Elektronkaartide kuva- ja infosüsteem (ECDIS)
IMO MSC.1/Circ.
Viidud punkti A.1/4.30 alla.
OJ L 312, 10.11.2012, p.
Elektronkaartide tagavarakuva- ja infosüsteem (ECDIS)
1.
Rasterkaardi kuvamissüsteem (RCDS)
OJ L 304, 14.11.2013, p.
Ühendatud GPS/GLONASS-seadmed Reg.
1.
MSC.115(73), IMO Res.
ANNEX A.2
DGPS- ja DGLONASS-seadmed
EQUIPMENT FOR WHICH NO DETAILED TESTING STANDARDS EXIST IN INTERNATIONAL INSTRUMENTS
Viidud punktide A.1/4.44, A.1/4.50 ja A.1/4.51 alla.
Column 4 IMO MSC/Circular 980 should apply except when superseded by the specific instruments referred to in Column 4.
Viidud punkti A.1/4.29 alla.
Radar reflector for liferafts
Viidud punkti A.1/4.59 alla.
IMO Res. MSC.48(66)-(LSA Code).
Komandosilla ühildatud juhtimissüsteem Reg.
Immersion suit materials
Viidud punkti A.1/4.53 alla.
Float-free launching appliances for survival craft
Viidud punkti A.1/4.58 alla.
Reg.
Kiirlaeva magnetkompass Reg.
III/34.
Laevateekonna kontrollsüsteem
Moved to A.1/1.29
(kiirlaev) Reg.
Public address & general emergency alarm system
Viidud punkti A.1/4.45 alla.
(when used as fire alarm device item A.1/3.53 shall apply)
Viidud punkti A.1/4.46 alla.
Reg.
Suunda andev seade THD (magnet)
III/6.
Viidud punkti A.1/4.2 alla.
IMO Res. A.1021(26),
Tõukejõu näitur Reg.
IMO MSC/Circ.808.
Põtkuri tõukejõu suuruse ja suuna, sammu ja töörežiimi näiturid Reg.
Regulations of MARPOL 73/78, as amended, and the relevant resolutions and circulars of the IMO, applicable
Viidud punkti A.1/4.9 alla.
NOx analyser of Chemilunescent detector (CLD) or heated cheminulescent detector type (HCLD) type for use in on board direct measurement
Viidud punkti A.1/4.20 alla.
Moved to A.1/2.8
Viidud punkti A.1/4.21 alla.
Moved to A.1/2.10
Viidud punkti A.1/4.22 alla.
Equipment using other equivalent methods to reduce on board NOx emissions
MSC.36(63)-(1994 HSC koodeks) 15, IMO Res.
Annex VI, Reg.
MSC.97(73)-(2000 HSC koodeks) 15, IMO Res.
4.
Viidud punkti A.1/4.54 alla.
Annex VI, Reg.
Viidud punkti A.1/4.57 alla.
4
(töötab, kui laeva kiirus on vähemalt 30 sõlme)
(new item)
Laevade kaugtuvastus- ja seireseadmed (LRIT) Reg.
On board NOx analysers
V/19–1.
using a measurement method other than the Direct Measurement and Monitoring Method of the NOx Technical Code 2008
Reg.
IMO Res. MEPC.176(58) - (Revised MARPOL Annex VI, Reg.
V/19–1, IMO Res.
Non-portable and transportable extinguishers
MSC.211(81), IMO Res.
Moved to A.1/3.52
MSC.263(84),
Nozzles for fixed pressure water-spraying fire-extinguishing systems for special category spaces, ro-ro cargo spaces, ro-ro spaces and vehicle spaces
EN 61162 seeria.
Moved to A.1/3.49
IEC 61162 seeria.
Cold-weather starting of generator sets (starting devices)
Viidud punkti A.1/4.56 alla.
Moved to A.2/8.1
Viidud punkti A.1/4.55 alla.
Moved to A.1/3.55
VHF avarii-raadiopoi Reg.
Fixed fire detection and fire alarm systems components for control stations, service spaces, accommodation spaces, machinery spaces and unattended machinery spaces
Reg.IV/8, IMO Res.
Moved to A.1/3.51
A.805(19), IMO Res.
Smoke detectors
Raadio varutoiteallikas Reg.
Heat detectors
IV/13, IMO Res.
Electric safety lamp
Viidud punkti A.1/5.19 alla.
IMO Res. MSC.98(73)-(FSS Code), 3.
Hädahäire paneel Reg.
IEC 60079 series.
IV/6,
II-2/19.
Laeva ohutuse alarmsüsteem Reg.
EN 943-1 (2002) including AC (2005),
XI-2/6, IMO Res.
EN 14605 (2005) including A1(2009),
MSC.147(77),
Low-location lighting systems
MSC.80(70),
Moved to A.1/3.40
ICAO konventsiooni 10. lisa, raadioeeskirjad.
Nozzles for fixed pressure water spraying fire extinguishing systems for machinery spaces
Viidud punkti A.1/6.1 alla.
Moved to A.1/3.10
Helisignaalseadmed
Equivalent fixed gas fire extinguishing systems for machinery spaces and cargo pump rooms
COLREG 72 III/3 lisa.
Moved to A.1/3.45
COLREG 72 III/3 lisa, IMO Res.
(High Speed Craft)
viled – COLREG 72, III/1 lisa (toimimine),
Item deleted
signaalkellad või gongid – COLREG 72, III/2 lisa (toimimine).
Moved to A.1/3.56
Lastimisseade Reg.
Moved to A.1/3.63
XII/11,
Alarm devices
Puistlastilaevade veetaseme andurid
Moved to A.1/3.53
SOLASe II-1. peatüki alla kuuluv varustus
Fixed water based local application fire fighting systems components for use in category “A” machinery spaces.
II-1/44, IMO Res.
Moved to A.1/3.48
MSC.36(63)-(1994 HSC koodeks) 12, IMO Res.
Moved to A.1/3.20
MSC.97(73)-(2000 HSC koodeks) 12.
Galley Exhaust Duct Fixed Fire Extinguishing Systems components
võib kohaldada komisjoni direktiivi 2013/52/EL [2] artiklit 2 (laevavarustuse direktiivi 9. muudatus, A lisa).
Helicopter Deck Fire Extinguishing Systems components
EN 60079-29–1 (2007).
Moved to A.1/3.67
EN 671–1 (2012)
Portable Foam Applicator Units
EN 62288 (2008). .
Moved to A.1/3.64
EN ISO 9875 (2001) + ISO tehniline parandus 1:
Gaseous Fuel Systems Used for Domestic Purposes (components)
ISO 25861 (2007)
Fixed Gas Fire Extinguishing Systems (CO2) components.
ISO 14859 (2012)
Non-electrical automatic control and delay devices:
MF raadioseadmed, millega saab saata ja vastu võtta digitaalselektiivseid (DSC) kutseid ja raadiotelefonsidet
Manual triggering and stop devices:
ITU-R M.541–9 (05/04).
Container valve assemblies and their actuators:
ETSI EN 301 843–5 V1.1.1 (2004-06),
High and low pressure selector valves and their actuators:
ETSI EN 301 843–5 V1.1.1 (2004-06).
Non-electrical disable devices:
ETSI EN 301 843–2 V1.2.1 (2004-06).
Nozzles for CO2 systems:
ITU-R M.489–2 (10/95).
EN 12094-7 (2000) including A1 (2005).
IEC 62288 Ed.1.0 (2008).
Connectors:
ETSI EN 301688 V1.1.1 (2000-07).
Pressure gauges and pressure switches:
ISO 15372 (2000)
Mechanical weighing devices:
EN 3–10 (2009).
Check valves and non-return valves:
O2/HC süsteemid – hapnik-süsivesinik süsteemid
EN 12094-13 (2001) including AC (2002).
ISO 5489 (2008)
Moved to A.1/3.57
ISO 15371 (2009)
Moved to A.1/3.58
ISO 11601 (2008)
Moved to A.1/3.59
ISO 799 (2004)
Water Spraying Hand Operated System
ITU-R M.625–3 (10/95).
Moved to A.1/3.62
ETSI EN 301 843–4 V1.2.1 (2004-06),
New item
A.1/2.3 Õlisisaldusmõõturid
Columns 3 and 4 References to SOLAS Chapter V are to SOLAS 1974 as amended by MSC 73 and entering into force on 1 July 2002.
ITU-R M.489–2 (10/95),
Gyro compass for high speed craft
ITU-R M.493–13 (10/09),
Moved to A.1/4.41
ITU-R M.492–6 (10/95),
Electronic Chart Display and Information System (ECDIS).
A.1 – 1. muudatus standarddokumentide kohta, v.a IMO
Electronic Chart Display and Information System (ECDIS) backup
ISO 19922 (2005)
Raster Chart Display System (RCDS)
EN 60079-29–1 (2007).
Moved to A.1/4.59
ETSI EN 300 065–1 V1.2.1 (2009-01),
Moved to A.1/4.58
ETSI ETS 300 373–1 V1.3.1 (2011-01),
Directive 2014/94/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL,
on the deployment of alternative fuels infrastructure
alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 91 thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,
In its Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, the Commission aims at enhancing competitiveness and energy security by a more efficient use of resources and energy.
Oma 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal: Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” on komisjon seadnud eesmärgiks suurendada konkurentsivõimet ja energiajulgeolekut tõhusama ressursi- ja energiakasutuse teel.
The Commission's White Paper of 28 March 2011 entitled ‘Roadmap to a Single European Transport Area — Towards a Competitive and Resource Efficient Transport System’ called for a reduction in the dependence of transport on oil.
Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava — Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” kutsutakse üles vähendama transpordi sõltuvust naftast.
This needs to be achieved by means of an array of policy initiatives, including the development of a sustainable alternative fuels strategy as well as of the appropriate infrastructure.
See tuleb saavutada mitme poliitilise algatuse, sealhulgas säästvate alternatiivkütuste strateegia ning asjakohase taristu väljaarendamise kaudu.
The Commission's White Paper also proposed a reduction of 60 % in greenhouse gas emissions from transport by 2050, as measured against the 1990 levels.
Samuti tehakse komisjoni valges raamatus ettepanek vähendada transpordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 60 % võrra.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [4] sets a market share target of 10 % of renewables in transport fuels.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ [4] seatakse eesmärgiks saavutada transpordikütuste puhul taastuvate energiaallikate 10 % suurune turuosa.
Based on the consultation of stakeholders and national experts, as well as the expertise reflected in the Communication from the Commission of 24 January 2013 entitled ‘Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy’, electricity, hydrogen, biofuels, natural gas, and liquefied petroleum gas (LPG) were identified as currently the principal alternative fuels with a potential for long-term oil substitution, also in light of their possible simultaneous and combined use by means of, for instance, dual-fuel technology systems.
Sidusrühmade ja liikmesriikide ekspertidega konsulteerimise ning komisjoni 24. jaanuari 2013. aasta teatises „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia” kajastuvate eksperdiarvamuste põhjal tehti kindlaks, et peamised nafta pikaajalise asendamise potentsiaaliga alternatiivkütused on praegu elekter, vesinik, biokütused, maagaas ja veeldatud naftagaas, seda pidades silmas ka nende võimalikku samaaegset ja kombineeritud kasutamist näiteks segakütuse tehnoloogia süsteemide kaudu.
Power sources means all alternative sources of energy for transport, such as electricity and hydrogen, that do not have to be released through combustion or non-combustion oxidation.
Energiaallikatena käsitatakse kõiki alternatiivseid transpordi energiaallikaid, nagu elekter ja vesinik, mille rakendamisel ei kasutata põlemisreaktsiooni või põlemisreaktsioonita oksüdatsiooni.
Synthetic fuels, substituting diesel, petrol and jet fuel, can be produced from different feedstock, converting biomass, gas, coal or plastic waste into liquid fuels, methane and dimethyl ether (DME).
Sünteetilisi kütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, saab toota erinevatest lähteainetest, muundades biomassi, gaasi, sütt või plastijäätmeid vedelkütusteks, metaaniks ja dimetüüleetriks.
Synthetic paraffinic diesel fuels, such as hydrotreated vegetable oils (HVO) and Fischer-Tropsch diesel, are fungible and can be blended into fossil diesel fuel at very high blending ratios, or can be used neat in all existing or future diesel vehicles.
Sünteetilised parafiinsed diisliõlid, näiteks hüdrogeenitud taimsed õlid ja Fischer-Tropsch'i diisel, on asendatavad ja neid on võimalik segada fossiilse diislikütuse sisse väga kõrge osakaaluga või kasutada puhtana kõikides olemasolevates või tulevastes diiselmootoriga sõidukites.
Therefore, those fuels can be distributed, stored and used with the existing infrastructure.
Seetõttu saab kõnealuseid kütuseid jaotada, hoida ja kasutada olemasolevas taristus.
Synthetic fuels substituting petrol, such as methanol and other alcohols, can be blended with petrol and can be technically used with current vehicle technology with minor adaptions.
Sünteetilisi kütuseid, millega saab asendada bensiini, näiteks metanool ja muud alkoholid, saab segada bensiiniga ja neid saab tehniliselt kasutada tänapäeva sõidukitehnoloogias väikeste kohandustega.
Methanol can also be used for inland navigation and short-sea shipping.
Metanooli saab kasutada ka sisevee- ja lähimerevedude puhul.
Synthetic and paraffinic fuels have a potential to reduce the use of oil sources in the energy supply to transport.
Sünteetiliste ja parafiinkütustega on võimalik vähendada transpordi energiavarustuses naftaallikate kasutamist.
LPG or autogas is an alternative fuel, derived from natural gas processing and oil refining, with a lower carbon footprint and significantly less pollutant emissions than conventional fuels.
Veeldatud naftagaas ehk autogaas on maagaasi töötlemise ja nafta rafineerimise tulemusel saadud alternatiivne kütus, mille CO2-jalajälg on väiksem ja saasteainete heitkogused tunduvalt väiksemad kui tavapärastel kütustel.
Bio-LPG derived from various biomass sources is expected to emerge as a viable technology in the medium to long term.
Loodetakse, et erinevatest biomassiallikatest saadav bioloogilise päritoluga veeldatud naftagaas muutub keskpikas perspektiivis elujõuliseks tehnoloogiaks.
LPG can be used for road transport (for cars and trucks) for all ranges of distances.
Veeldatud naftagaasi saab kasutada maanteetranspordis (sõidu- ja veoautod) ükskõik kui pikkade vahemaade puhul.
It can also be used for inland navigation and short-sea shipping.
Samuti saab seda kasutada sisevee- ja lähimerevedude puhul.
LPG infrastructure is relatively well developed, with a significant number of filling stations already present in the Union (approximately 29000).
Veeldatud naftagaasi taristu on suhteliselt hästi arenenud ja liidus on juba kasutusel suur hulk tanklaid (ligikaudu 29000).
However, the distribution of those filling stations is uneven, with low penetration in a number of countries.
Kõnealused tanklad paiknevad siiski ebaühtlaselt ning mitmes riigis on nende osakaal väike.
Without prejudice to the definition of alternative fuels in this Directive, it should be noted that additional types of clean fuels exist that can represent potential alternatives to fossil fuels.
Käesolevas direktiivis toodud alternatiivkütuste määratlust piiramata tuleks märkida, et fossiilkütuste võimaliku alternatiivina kõne alla tulevaid puhaste kütuste liike on rohkem.
Promising results from research and development should be considered when new types of alternative fuels are selected.
Uute alternatiivkütuste liikide valimisel tuleks kaaluda ka teadus- ja arendustegevuse paljutõotavaid tulemusi.
Standards and legislation should be drawn up, without giving preference to any particular type of technology, so as not to hamper further development towards alternative fuels and energy carriers.
Standardid ja õigusaktid tuleks sõnastada ilma mõnd kindlat liiki tehnoloogiat eelistamata, et mitte takistada alternatiivkütuste ja alternatiivsete energiakandjate edasiarendamist.
The CARS 21 High Level Group report of 6 June 2012 stated that the lack of a Union-wide harmonised alternative fuel infrastructure hampers the market introduction of vehicles using alternative fuels and delays their environmental benefits.
CARS 21 kõrgetasemelise töörühma 6. juuni 2012. aasta aruandes leitakse, et liidu ühtlustatud alternatiivkütuste taristu puudumine takistab alternatiivkütustel töötavate sõidukite turuletoomist ja põhjustab viivitusi neist keskkonnakasu saamisel.
In its Communication of 8 November 2012 entitled ‘CARS 2020: Action Plan for a competitive and sustainable automotive industry in Europe’, the Commission took up the main recommendations of the CARS 21 High Level Group report and presented an Action Plan based on them.
Oma 8. novembri 2012. aasta teatises „CARS 2020: Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse tegevuskava” võttis komisjon aluseks CARS 21 kõrgetasemelise töörühma aruande peamised soovitused ja esitas neil põhineva tegevuskava.
This Directive is one of the key actions regarding alternative fuels infrastructure announced by the Commission.
Käesolev direktiiv on üks nendest põhimeetmetest alternatiivkütuste taristu vallas, millest komisjon on teatanud.
Fragmentation of the internal market due to uncoordinated market introduction of alternative fuels should be avoided.
Vältida tuleks siseturu killustumist alternatiivkütuste kooskõlastamata turuletoomise tõttu.
Coordinated policy frameworks of all Member States should therefore provide the long-term security required for private and public investment in vehicle and fuel technology, and infrastructure build-up, in order to serve the dual purpose of minimising dependence on oil and mitigating the environmental impact of transport.
Kõikide liikmesriikide kooskõlastatud poliitikaraamistikud peaksid seepärast andma pikaajalise kindluse, mida on vaja avaliku ja erasektori investeeringuteks sõiduki- ja kütusetehnoloogiasse ning taristu rajamiseks, et teenida kahte eesmärki: vähendada sõltuvust naftast ja leevendada transpordi keskkonnamõju.
Member States should therefore establish national policy frameworks outlining their national targets and objectives, and supporting actions for the development of the market as regards alternative fuels, including the deployment of the necessary infrastructure to be put into place, in close cooperation with regional and local authorities and with the industry concerned, while taking into account the needs of small and medium-sized enterprises.
Liikmesriigid peaksid seetõttu tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike asutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes arvesse ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate huve, kehtestama riiklikud poliitikaraamistikud, milles esitatakse nende riikide eesmärgid alternatiivkütuste turu arendamiseks, sealhulgas vajaliku taristu kasutuselevõtuks.
Where necessary, Member States should cooperate with other neighbouring Member States at regional or macro-regional level, by means of consultation or joint policy frameworks, in particular where continuity of alternative fuels infrastructure coverage across national borders or the construction of new infrastructure in the proximity of national borders is required, including different non-discriminatory access options for recharging and refuelling points.
Vajaduse korral peaksid liikmesriigid konsultatsioonide või ühiste poliitikaraamistike kaudu tegema piirkondlikul või makropiirkondlikul tasandil koostööd teiste naaberliikmesriikidega, eriti siis, kui on vaja tagada alternatiivkütuste taristuga kaetuse piiriülene järjepidevus või ehitada riigipiiride lähedusse uus taristu, mis hõlmaks erinevaid mittediskrimineerivaid juurdepääsuvõimalusi laadimispunktidele ja tanklatele.
The coordination of those national policy frameworks and their coherence at Union level should be supported by cooperation between Member States and assessment and reporting by the Commission.
Kõnealuste riiklike poliitikaraamistike koordineerimist ja nende sidusust liidu tasandil peaks toetama koostöö liikmesriikide vahel ning komisjonipoolne hindamine ja aruandlus.
In order to facilitate reporting by the Member States of the information provided for in Annex I, non-binding guidelines should be adopted by the Commission.
I lisas sätestatud liikmesriikide aruandluse hõlbustamiseks peaks komisjon vastu võtma mittesiduvad suunised.
A coordinated approach is necessary in order to meet the long-term energy needs of all transport modes.
Kõigi transpordiliikide pikaajaliste energiavajaduste arvestamiseks on vaja koordineeritud lähenemist.