natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, according to the proposed Section 10-50 of the Tax Act, certain consumer cooperatives, cooperatives active within the agriculture, fisheries and forestry sectors and cooperative building societies are entitled to a deduction of up to 15 % of their income deriving from trade with their members.
Kuid maksuseaduse eelnõu paragrahvi 10-50 kohaselt on teatavatel põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori ning tarbija- ja ehitusühistutel õigus maha arvata maksimaalselt 15 % oma maksustatavast tulust, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega.
Thus, the tax base of these undertakings is reduced, and thereby also their corporate tax.
Seega väheneb nende ettevõtjate maksustatava tulu määr ja seeläbi ka nende ettevõtte tulumaks.
This tax rule deviates from the normal rules on corporate tax payable by undertakings in Norway.
See maksueeskiri erineb Norras ettevõtte tulumaksu kohta kehtestatud tavapärastest eeskirjadest.
In the notification, the Norwegian authorities argue that the relevant reference system in the present case is the general framework for capital supply.
Oma teatises väidavad Norra ametiasutused, et käesoleva juhtumi puhul on asjakohaseks võrdlussüsteemiks kapitali kaasamise üldine raamistik.
The Authority is of a different opinion.
Järelevalveamet on teistsugusel arvamusel.
As the tax exemption for certain cooperatives constitutes a derogation from the generally applicable corporate tax, the Authority finds that the relevant reference against which the notified measure has to be judged is the corporate tax system.
Ta leiab, et kuna maksusoodustused teatavatele ühistutele kujutavad endast erandit üldiselt kohaldatavast ettevõtte tulumaksuga maksustamisest, peaks ettevõtte tulumaksu süsteem olema teatatud meetme hindamisel sobivaks võrdlusaluseks.
Hence, the corporate tax constitutes the relevant reference framework against which the derogation must be measured.
Seega on asjakohaseks võrdlusraamistikuks ettevõtte tulumaks, millega tuleb erandit võrrelda.
Factual and legal situation
Faktiline ja õiguslik olukord
Next, the Authority must assess whether, under a particular statutory scheme (in this case the corporate tax), a state measure is such as to favour certain undertakings or the production of certain goods within the meaning of Article 61(1) EEA in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question [33].Accordingly, the Authority must assess and determine whether any advantage granted by the tax measure at issue may be selective by demonstrating that the measure derogates from that common regime inasmuch as the measure differentiates between economic operators who, in light of the objective assigned to the tax system of the State concerned, are in a comparable factual and legal situation [34].Following the case law mentioned above, the Authority must therefore assess whether under the corporate tax, the 15 % deduction of the cooperatives’ income derived from trade with their members favours certain cooperatives within the meaning of Article 61(1) EEA in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation comparable in the light of the objective pursued by the corporate tax.
Seejärel peab järelevalveamet hindama, kas konkreetse õigusliku regulatsiooni raames (käesoleva juhtumi puhul on selleks ettevõtte tulumaks) võetud riiklik meede soosib teatavaid ettevõtjaid või soodustab teatavate kaupade tootmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, võrreldes muude ettevõtjatega, kes nimetatud korra eesmärki silmas pidades on võrdväärses õiguslikus ja faktilises olukorras [33].Seega peab järelevalveamet hindama ja otsustama, kas kõnealuse maksumeetmega loodav eelis võib olla selektiivne: selleks tuleb tal tõestada, et kõnealune meede teeb üldise korra suhtes erandi, koheldes erinevalt ettevõtjaid, kes on kõnealuse riigi maksusüsteemile seatud eesmärgi kohaselt võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras [34].Järelikult peab järelevalveamet eespool osutatud kohtupraktikale toetudes hindama, kas oma liikmetega kauplemisest saadud tulu vähendamine 15 % võrra annab teatavatele ühistutele ettevõtte tulumaksu osas eelise EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ettevõtte tulumaksuga taotletava eesmärgi kohaselt on võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Nagu eespool märgitud, on ettevõtte tulumaksu eesmärk ettevõtjate kasumi maksustamine.
As mentioned above, the objective pursued by the corporate tax is to tax profits made by companies.
Järelevalveamet on teadlik ühistute eripärast selles kontekstis. Ta rõhutab, et vastavalt komisjoni teatisele ühistute kohta tegutsevad ühistud „oma liikmete huvides, kes on samaaegselt ka ühistu teenuste kasutajad, ning neid ei juhita välisinvestorite huvidest lähtuvalt.
In this context, the Authority is aware of the specifics of cooperatives.
Liikmed saavad kasumit proportsionaalselt oma äritegevusele ühistuga ning ressursid ja varad on ühised, jagamatud ja ette nähtud liikmete ühiste huvide jaoks. Kuna liikmetevahelised isiklikud sidemed on põhimõtteliselt tugevad ja olulised, peavad uued liikmed saama ühistu liikmete heakskiidu, kusjuures hääleõigus ei pea tingimata olema osalusega proportsionaalne (põhimõte „üks liige, üks hääl”). Ühistust väljaastumisel on liikmel õigus oma osa tagasi saada, mille tagajärjel ühistu kapital väheneb”.
Consequently, a pure mutual cooperative is defined, firstly, by a specific relationship with the members of the cooperative, meaning that the members are actively involved in the running of the business of the cooperative, and that there is a large extent of interaction between the members and the cooperative reaching beyond a merely commercial relationship.
Seega iseloomustab tõeliselt vastastikust ühistut kõigepealt ühistu liikmete vaheline erisuhe, mis tähendab seda, et liikmed osalevad aktiivselt ühistu äritegevuses ning ühistu ja selle liikmete vaheline ulatuslik ja tihe vastastikune suhtlus ulatub puhtalt ärilistest suhetest kaugemale. Teiseks kuuluvad ühistu varad liikmetele ühiselt ja kasum jaotatakse üksnes ühistu liikmete vahel, sõltuvalt liikmete ja ühistu vahelisest äritegevusest.
Secondly, the assets of the cooperative are commonly held by the members and the profits are distributed exclusively among the members of the cooperative based on the members’ business with the cooperative.
Lähtudes eespool kirjeldatud põhimõtetest, ei välista järelevalveamet, et ettevõtte kasumi maksustamise eesmärki silmas pidades võidakse tõeliselt vastastikuste ühistute ja muude ettevõtjate faktilist ja õiguslikku olukorda pidada mittevõrreldavaks.
On the basis of the principles set out above, the Authority does not exclude that pure mutual cooperatives and other companies can be considered not to be in a comparable legal and factual situation where the objective of tax on corporate profits is concerned.
Käesoleva juhtumi puhul on aga selgunud, et teatatud skeemiga hõlmatud teatavate ühistute tegevuse täielikult vastastikune iseloom on küsitav.
In this regard, the Authority refers to the limitation set out in Section 10-50 of the Tax Act whereby only consumer cooperatives with more than 50 % of the regular turnover related to trade with members are to benefit from the notified scheme.
Seoses sellega viitab järelevalveamet maksuseaduse paragrahvis 10-50 sätestatud piirangule, millest tulenevalt on teatatud skeemi kohaste maksusoodustuste saamise õigus üksnes neil tarbijaühistuil, mille tavakäibest rohkem kui 50 % saadakse tehingutest oma liikmetega.
In the opinion of the Authority, such prevalently mutual cooperatives are quite different from the pure cooperative model described in the Commission Communication on cooperatives.
Järelevalveameti arvamuse kohaselt erinevad sellised ülekaalukalt vastastikused ühistud oluliselt komisjoni teatises ühistute kohta kirjeldatud täieliku ühistegevuse mudelist.
In addition, the scheme covers only those cooperatives specified in draft Section 10-50 of the Tax Act, namely certain consumer cooperatives, cooperatives active within the agriculture, fisheries and forestry sectors and cooperative building societies.
Lisaks hõlmab skeem üksnes maksuseaduse eelnõu paragrahvis 10-50 määratletud ühistuid, nimelt teatavaid põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori ning tarbija- ja ehitusühistuid.
Only these cooperatives are entitled to a deduction of up to 15 % in the part of their income deriving from trade with their members.
Üksnes neil ühistutel on õigus vähendada maksimaalselt 15 % oma tulude seda osa, mis on saadud kauplemisest oma liikmetega.
Consequently, the tax advantage concerned is accorded on account of the undertaking’s legal form as cooperative and of the sectors in which that undertaking carries on its activities.
Järelikult sõltub kõnealuse maksusoodustuse andmine ettevõtjale tema õiguslikust vormist (milleks on ühistu) ja majandussektorist, kus ta tegutseb.
It is therefore clear that the measure is selective in relation to other comparable economic operators.
Seega on selge, et meetod on muude võrreldavate ettevõtjate suhtes selektiivne.
By applying a different taxation on certain cooperatives’ profits from trade with their members depending on their sector of activity, the Authority considers that Section 10-50 of the Norwegian Tax Act differentiates between economic operators who, in the light of the objective assigned to the corporate tax system which is taxation of profits, are in a comparable factual and legal situation.
Järelevalveamet leiab, et maksustades erinevalt teatavate ühistute tulusid, mis on saadud tehingutest oma liikmetega ja sõltuvalt nende ettevõtlussektorist, koheldakse Norra maksuseaduse paragrahvis 10-50 erinevalt ettevõtjad, kes on ettevõtte tulumaksu eesmärgist, milleks on kasumi maksustamine, lähtudes võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras.
Justification by the nature and logic of the system
Põhjendamine süsteemi olemuse ja loogikaga
According to well-established case law, the concept of State aid does not refer to state measures which differentiate between undertakings and which are, therefore, prima facie selective where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of which they form part [36].
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei hõlma riigiabi mõiste riigi meetmeid, millega kehtestatakse ettevõtjate erinev kohtlemine ja mis on seetõttu esmapilgul selektiivsed, kui erinev kohtlemine tuleneb süsteemi üldisest olemusest või ülesehitusest [36].
The Norwegian authorities argue that the tax deduction applicable to certain cooperatives is justified by the nature or general scheme as it implies that the Norwegian system of equity financing for corporations by receiving non-taxable deposits is made applicable also to the cooperatives.
Norra ametiasutused väidavad, et maksusoodustusi teatavatele ühistutele on võimalik põhjendada Norra maksusüsteemi olemuse või üldskeemiga, sest ettevõtjate enesefinantseerimise süsteem, mille kaudu suunatakse mittemaksustatavaid vahendeid aktsia(osa)kapitali, on muudetud kättesaadavaks ka ühistutele.
In other words, the scheme would be aimed at balancing a disadvantage for the cooperatives which is inherent in their legal form.In the opinion of the Authority, in the case at hand, the justification provided by the Norwegian authorities that the deduction in the corporate tax rate should be regarded as a compensation for the extra costs incurred by the cooperatives due to their difficult access to capital cannot be considered to fall within the logic of the corporate tax system.
Seega aitab skeem tasakaalustada ühistute õiguslikust vormist tulenevat halvemust.Järelevalveameti arvates ei saa kõnealuse juhtumi puhul ettevõtte tulumaksu süsteemi loogika järgimiseks lugeda Norra ametiasutuste antud põhjendusi, mille kohaselt tuleks ettevõtte tulumaksumäära vähendamist käsitleda hüvitisena lisakulude eest, mida ühistud on sunnitud tegema seoses raskendatud juurdepääsuga osakapitalile.
Corporate tax is a tax levied on a company’s income from normal trade whereas share deposits and other equity deposits are not qualified as income according to Norwegian tax law [40].
Ettevõtte tulumaksu kogutakse ettevõtja tavapärasest äritegevusest saadud tulult, kuid vahendite suunamist aktsia(osa)kapitali laiendamisse ei käsitleta Norra maksuseaduses tuluna [40].
Thus, even if the objective pursued by the Norwegian authorities is laudable, it does not seem to derive directly from the basic or guiding principles of the system in which the measure is embedded, namely the tax system.
Seega, isegi kui Norra ametiasutuste püstitatud eesmärk on kiiduväärne, ei näi see tulenevat otseselt meetme aluseks oleva süsteemi ehk maksusüsteemi aluspõhimõtetest ja suunistest.
The Authority recalls that according to consistent case law the objective pursued by state measures is not sufficient to exclude those measures outright from classification as aid for the purposes of Article 61(1) EEA [41].Moreover, in the present case, the Authority notes that the notified scheme is not intended to apply to all cooperatives, which in principle should suffer from the same structural disadvantage as pointed out by the Norwegian authorities.
Järelevalveamet tuletab meelde, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei ole riigipoolsete sekkumistega taotletav eesmärk piisav alus, et täielikult välistada nende meetmete kvalifitseerumine riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses [41].Käesoleva juhtumi puhul märgib järelevalveamet veel seda, et teatatud skeemi ei kavatseta kohaldada kõikide ühistute suhtes, kuigi põhimõtteliselt peaksid kõik ühistud olema ühesuguses struktuurses halvemuses, millele on viidanud ka Norra ametiasutused.
On the contrary, the scheme only covers cooperatives in those sectors which are expressly mentioned in the draft Section 10-50 of the Tax Act.
Vastupidi, skeem hõlmab vaid maksuseaduse eelnõu paragrahvis 10-50 sõnaselgelt osutatud majandussektorites tegutsevaid ühistuid.
The Norwegian authorities have not submitted any arguments showing that the delimitation of the scheme to these cooperatives is in line with the nature and general scheme of the tax system.
Norra ametiasutused ei ole esitanud argumente, mis tõestaksid, et skeemi kohaldamine üksnes nimetatud ühistute suhtes on kooskõlas maksusüsteemi olemuse ja üldskeemiga.
The preparatory documents to Section 10-50 of the Tax Act simply refers to the cooperatives covered by the scheme as representing the traditional cooperative sectors [42], a consideration which is not relevant in the framework of corporate taxation.
Maksuseaduse paragrahvi 10-50 ettevalmistavates dokumentides viidatakse vaid skeemiga hõlmatud ühistutele kui traditsiooniliste ühistuliste sektorite esindajatele, [42] kuid ettevõtte tulumaksu raamistikus ei ole see kaalutlus asjakohane.
Furthermore, according to the Norwegian authorities, the delimitation is based on an assumption that the cooperatives to be covered by the scheme are in more need of the aid than cooperatives in other sectors.
Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et piirangu kehtestamisel lähtuti oletusest, et skeemiga hõlmatud ühistud vajavad abi rohkem kui muude sektorite ühistud.
However, the Norwegian authorities have neither submitted any objective information supporting their assumption nor any other objective, substantiated justification for this differentiation.In line with case law [43], the Authority considers that the need to take account of certain requirements (in this case the particularities of the cooperatives as organisations), however legitimate, cannot justify the exclusion of selective measures, even specific ones, from the scope of Article 61(1) EEA as account may in any event usefully be taken of the given objectives when the compatibility of the State aid measure is being assessed pursuant to Article 61(3) EEA.As an additional point, the Authority refers to the comments of the Norwegian Standing Committee on Co-operative Affairs and the observation that a tax exemption for cooperatives could be justified on the basis of double taxation arguments and accordingly fall within the nature and logic of the corporate tax system.
Kuid Norra ametiasutused ei ole esitanud ei objektiivset teavet oma oletuse toetuseks ega muid objektiivseid ning tõendatud põhjendusi ühistute erineva kohtlemise kohta.Juhindudes väljakujunenud kohtupraktikast [43] leiab järelevalveamet, et teatavate nõuete arvessevõtmise vajadus (käesoleval juhul ühistute kui organisatsioonide eripära) võib olla legitiimne, kuid sellega ei saa põhjendada selektiivsete meetmete (isegi kui need on spetsiifilised) väljajätmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalast, sest kavandatud eesmärke võib igal juhul tulemuslikult arvesse võtta selle hindamisel, kas riigiabi meede on kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõikega 3.Lisaks viitab järelevalveamet Norra ühistute alalise komitee märkustele ja tähelepanekule, mille kohaselt maksusoodustuste andmist ühistutele võiks põhjendada topeltmaksustamist käsitlevate argumentidega, mis annaks põhjust järeldada, et maksusoodustused ühistutele on kooskõlas ettevõtte tulumaksu süsteemi olemuse ja loogikaga.
However, based on the information available to it, the Authority cannot exclude that there would be situations where the capital would neither be taxed in the hands of the cooperative nor in the hands of the members.
Kuid järelevalveamet ei saa talle kättesaadava teabe põhjal välistada võimalust, et võivad tekkida olukorrad, kus kapitali ei maksustata ei siis, kui see on ühistute, ega ka siis, kui see on ühistuliikmete käsutuses.
Moreover, with regard to the present case and in the absence of any convincing arguments to the contrary, the Authority is of the opinion that making a favourable tax treatment applicable only for some cooperatives without providing any objective justification for this differentiation cannot be considered to be in line with the logic of the tax system [44].
Seoses käesoleva juhtumiga ja veenvate vastuväidete puudumise tõttu on järelevalveamet arvamusel, et maksusoodustuste pakkumist üksnes teatavatele ühistutele, ilma erineva kohtlemise kohta ühtegi objektiivset põhjendust esitamata, ei saa pidada maksusüsteemi loogikale vastavaks [44].
Second, in order to determine whether an economic advantage has been granted to the cooperatives covered by the scheme, the Authority must assess whether the measure relieves the beneficiaries of charges that they normally bear in the course of their business.
Teiseks peab järelevalveamet selleks, et otsustada, kas skeemiga hõlmatud ühistutele on antud majanduslik eelis, hindama, kas meede vabastab abisaajad kulutustest, mida nad oma äritegevuse käigus tavaliselt kannavad.
The Authority is of the opinion that the question of whether the scheme confers an advantage to the cooperatives covered must be considered in the light of the corporate tax system which applies both to lucrative undertakings and to cooperatives, including those not covered by the scheme.
Järelevalveamet arvab, et selle kaalumisel, kas skeem loob hõlmatud ühistutele eelise, tuleks lähtuda ettevõtte tulumaksu süsteemist, mida kohaldatakse nii tulutoovate ettevõtete kui ka ühistute, sealhulgas skeemiga hõlmamata ühistute suhtes.
According to the notified scheme, certain cooperatives are entitled to a deduction of up to 15 % in the part of their income deriving from trade with their members.
Teatatud skeemi kohaselt on teatavatel ühistutel õigus vähendada maksimaalselt 15 % oma tulude seda osa, mis on saadud tehingutest oma liikmetega.
As a result, the measure relieves them of charges that are normally borne from their budgets.
Järelikult vabastab meede nad kuludest, mida nad oma tavapärase äritegevuse käigus peaksid kandma.
The Norwegian authorities and several of the third parties who have submitted comments to the opening decision argue that the proposed tax deduction does not confer an advantage on the cooperatives.
Norra ametiasutused ja mitmed kolmandad isikud, kes on esitanud märkusi menetluse algatamise otsuse kohta, väidavad, et kavandatud maksudest mahaarvamine ei anna ühistutele eelist.
Firstly, according to the Norwegian authorities, the scheme is in line with the market investor principle and should be considered as payment to the cooperatives for upholding their legal form, which is of public interest.
Esiteks kinnitavad Norra ametiasutused, et skeem on kooskõlas turuinvestori põhimõttega ja seda tuleks käsitleda hüvitisena ühistutele selle eest, et nad säilitaksid avalikes huvides oma traditsioonilise õigusliku vormi.
Secondly, the tax deduction is a compensation for the extra costs incurred by the cooperatives due to the restrictions imposed, in particular with regard to access to equity capital, and it does not involve any overcompensation.
Teiseks hüvitatakse maksusoodustustega ühistutele lisakulud, mis tekivad neile seatud piirangute tõttu, eriti seoses ligipääsuga osakapitalile, ning tegemist ei ole ülekompenseerimisega.
First, concerning the market investor principle, the argumentation seems to be based on the view that the aid granted under the scheme will not exceed the extra costs involved for an undertaking in operating as a cooperative (overcompensation) nor the public benefit of safeguarding the cooperatives.
Esimese väite puhul, mis käsitleb turuinvestori põhimõtet, näivad argumendid toetuvat arusaamale, et skeemi raames antav abi ei ületa ettevõtjate ühistuna tegutsemisega kaasnevaid lisakulusid ega ühistute kaitsmisest saadavat avalikku kasu.
The Norwegian authorities argue that the market investor principle applies where the State purchases intangible benefits for the public interest at market price, at least where the intangible benefit for the State is completely external to the interests of the undertaking concerned [47].The Authority considers that there are several reasons why the market investor principle is not applicable in the present case.
Norra ametiasutused väidavad, et turuinvestori põhimõtet kohaldatakse seal, kus riik ostab turuhinnaga avaliku huvi rahuldamiseks mittemateriaalset kasu ja kus vähemalt riigi mittemateriaalne kasu jääb kõnealuse ettevõtja huvidest täielikult välja [47].Järelevalveamet arvab, et on mitmeid põhjuseid, miks turuinvestori põhimõtet käesoleva juhtumi suhtes kohaldada ei saa.
Initially, the Authority does not agree with the position of the Norwegian authorities that operating as a cooperative does not involve any advantages for an undertaking.
Kõigepealt ei nõustu järelevalveamet Norra ametiasutuste seisukohaga, et ühistuna tegutsemine ei anna ettevõtjale mingeid eeliseid.
In this regard the Authority refers to the Commission Communication on cooperatives, where the European Commission sates, inter alia, that the cooperative model may be ‘a means for building or increasing the economic power of Small and Medium-sized Enterprises (SMEs)’ [48].
Seoses sellega viitab järelevalveamet komisjoni teatisele ühistute kohta, milles Euroopa Komisjon märgib muu hulgas, et ühistuline ettevõtlusmudel võib olla „väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate majandusliku võimu loomise või suurendamise vahend” [48].
Further, the Authority considers that the intangible benefit that the State intends to ‘purchase’ in the present case is the upholding of the cooperative sector in Norway on the present conditions when it comes to restrictions on access to equity capital.
Veel arvab järelevalveamet, et mittemateriaalne kasu, mida riik kavatseb käesoleval juhul „osta”, on ühistulise tegevusvormi säilitamine Norras praegustel tingimustel, mille kohaselt on ühistute ligipääs osakapitalile piiratud.
The Authority is of the opinion that it is impossible to apply the market investor principle to this case for the simple reason that no private market investor could ever make a similar transaction to the one that the Norwegian authorities are proposing.
Järelevalveameti arvates ei saa käesoleva juhtumi puhul turuinvestori põhimõtet kohaldada juba sel põhjusel, et ükski turutingimustes tegutsev erainvestor ei saaks teha tehingut, mis sarnaneks Norra ametiasutuste poolt kavandatavale.
In this case the State is not acting as a market investor or undertaking.
Käesoleva juhtumi puhul ei tegutse riik turuinvestori või ettevõtjana.