natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Case C-66/02 Italy v Commission, cited above, paragraphs 115 and 117, and Case C-148/04 Unicredito Italiano, cited above, paragraphs 56 and 58.
Eespool viidatud kohtuasi C-66/02, Itaalia vs. komisjon, punktid 115 ja 117; ning eespool viidatud kohtuasi C-148/04, Unicredito Italiano, punktid 56 ja 58.
Case T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia v Commission [2001] ECR II-1169, paragraph 72.
Kohtuasi T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia vs. komisjon, EKL 2001, lk II-1169, punkt 72.
Case C-301/96 Germany v Commission [2003] ECR I-9919, paragraphs 66 and 105.
Kohtuasi C-301/96, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2003, lk I-9919, punktid 66 ja 105.
Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR I-2671.
Kohtuasi 730/79, Philip Morris vs. komisjon, EKL 1980, lk I-2671.
See the Commission’s State Aid Action Plan of 7 June 2005, COM(2005) 107, paragraph 11.
Vt komisjoni 7. juuni 2005. aasta riigiabi tegevuskava KOM(2005) 107 punkti 11.
See Commission decision of 24 January 2007 C(2006) 6630, in case N 270/06, paragraph 67.
Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus C (2006) juhtumi N 270/06 kohta, punkt 67.
Section 2.1.1 of the Commission Communication on cooperatives.
Komisjoni teatise ühistute kohta punkt 2.1.1.
Section II-2.3.1 above.
II jao punkt 2.3.1 eespool.
This condition is not applicable to other cooperatives, and the Authority has no information as to whether any non-prevalently mutual cooperatives in other sectors are to be covered by the scheme.
See tingimus ei ole kohaldatav muude ühistute suhtes ja järelevalveametil ei ole teavet selle kohta, kas mõnede muude sektorite mitteülekaalukalt vastastikused ühistud peaksid olema selle skeemiga hõlmatud.
OBJECTIVE OF THE SCHEME
SKEEMI EESMÄRK
According to the notification, cooperatives must be supported due to the public interest in maintaining undertakings based on principles such as democracy, self-help, responsibility, equality, equity and solidarity as an alternative to limited companies.
Teatise kohaselt tuleb ühistuid toetada seoses avaliku huviga säilitada ettevõtteid, mis on alternatiivina piiratud vastutusega äriühingutele rajatud sellistele põhimõtetele nagu demokraatia, eneseabi, vastutus, võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused ja solidaarsus.
none of the members is personally liable for the group’s debts, either in whole or for parts which together comprise the total debts.’
mitte ükski liige ei ole isiklikult vastutav rühma võlgade eest ning see kehtib nii koguvõla kui ka seda moodustavate osavõlgade suhtes.”
Nevertheless, the Norwegian authorities consider the restrictions imposed on cooperatives in Norway to be necessary.3.
Sellest hoolimata peavad Norra ametiasutused Norras ühistutele seatud piiranguid vajalikeks.3.
According to case law [27], Article 61(1) EEA does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects.2.2.
Vastavalt kohtupraktikale [27] ei eristata EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 riigi sekkumismeetmeid nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid määratletakse nende mõju kaudu.2.2.
PRESENCE OF STATE RESOURCES
RIIGIVAHENDITE OLEMASOLU
Consequently, the Authority finds that state resources are involved in the notified scheme.2.3.
Järelikult leiab järelevalveamet, et teatatud skeemis kaasatakse riigivahendeid.
The case law of the EFTA Court and of the Community Courts has established that a specific tax measure intended partially or wholly to exempt undertakings in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system can be justified by the internal logic of the tax system if it is consistent with it [37].Therefore, the Authority must determine whether the differentiation between certain cooperatives and other undertakings is none the less not selective because it arises as a result of the nature or general scheme of the system of charges of which it forms part.
Vastavalt EFTA kohtu ja ühenduse kohtute praktikale saab erilist maksumeedet, mille eesmärk on teatavas sektoris tegutseva ettevõtja osaline või täielik vabastamine maksudest, mis tulenevad üldkasutatava süsteemi tavapärasest kohaldamisest, maksusüsteemi sisemise loogikaga põhjendada ainult juhul, kui kõnealune meede vastab süsteemi loogikale [37].Seega peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas teatavate ühistute muudest ettevõtjatest erinev kohtlemine ei tulene siiski selektiivsusest, mis on tingitud maksusüsteemi olemusest või üldskeemist.
Hence, whether the differentiations derive directly from the basic or guiding principles of that system [38].It follows from case law that it is for the EEA State which has introduced such a differentiation to show that it is justified by the nature or general scheme of the system in question [39].
Järelikult on küsimus selles, kas ettevõtjate erineva kohtlemise aluseks on otseselt kõnealuse maksusüsteemi aluspõhimõtted või suunised [38].Vastavalt kohtupraktikale peab ettevõtjate erinevat kohtlemist kohaldav EMP riik tõestama, et see samm on õigustatud kõnealuse süsteemi olemuse või üldskeemi tõttu [39].
Even if the tax measure in question determines its scope on the basis of objective criteria, the fact remains that it is selective in nature [45].Against this background, the Authority considers that the tax deduction applicable to certain cooperatives derogates from the ordinary corporate tax regime, does not seem to be justified by the nature or general scheme of the system, and must therefore be considered selective [46].2.3.2.
Isegi kui kõnealuse maksumeetme kohaldamisala on määratletud objektiivsete kriteeriumide alusel, ei muuda see tõsiasja, et meede ise on oma olemuselt selektiivne [45].Seetõttu leiab järelevalveamet, et kuna teatavate ühistute õigus maksuvähendusele on erand tavapärasest ettevõtete tulumaksustamise korrast ning selle andmist ei ole võimalik põhjendada süsteemi olemuse või üldskeemiga, tuleb seda pidada selektiivseks [46].
Hence, the Authority cannot see that the market investor principle is applicable.
Seega ei pea järelevalveamet turuinvestori põhimõtte kohaldamist võimalikuks.
The Norwegian authorities have also argued that the scheme does not involve overcompensation and that the aid granted does not exceed the public benefit of safeguarding the cooperatives.
Ühtlasi on Norra ametiasutused väitnud, et skeem ei sisalda ülekompenseerimist ning antav abi ei ületa kasu, mida ühiskond ühistute kaitsmisest saab.
The Norwegian authorities refer in particular to Section 3.2.6 of the Commission Communication, where the European Commission inter alia states that specific tax treatment of cooperatives may be welcomed.
Norra ametiasutused viitavad eeskätt komisjoni teatise punktile 3.2.6, milles Euroopa Komisjon sedastab muu hulgas, et ühistute maksudealane erikohtlemine võib olla lubatud.
This section reads as follows:
Nimetatud punkti tekst on järgmine:
‘Some Member States (such as Belgium, Italy and Portugal) consider that the restrictions inherent in the specific nature of co-operative capital merit specific tax treatment: for example, the fact that co-operatives’ shares are not listed, and therefore not widely available for purchase, results almost in the impossibility to realise a capital gain; the fact that shares are repaid at their par value (they have no speculative value) and any yield (dividend) is normally limited may dissuade new memberships.
„Mõned liikmesriigid (näiteks Belgia, Itaalia ja Portugal) leiavad, et kooperatiivse kapitali olemuse eripärast tulenevad piirangud nõuavad erikohtlemist maksude osas: näiteks tõsiasi, et ühistute osakud ei ole börsil noteeritud ega ole seetõttu laiemale üldsusele ostmiseks kättesaadavad, muudab müügitulu saamise peaaegu võimatuks; osakute tagasiostmine nimiväärtuse alusel (neil puudub spekulatiivne väärtus) ja osakapitalilt saadav vähene intressitulu (dividend) võib pidurdada uute liikmete liitumist.
In addition it is to be mentioned that co-operatives are often subject to strict requirements in respect of allocations to reserves.
Lisaks tuleb märkida, et ühistute riskireservidele esitatakse sageli rangeid nõudmisi.
Specific tax treatment may be welcomed, but in all aspects of the regulation of co-operatives, the principle should be observed that any protection or benefits afforded to a particular type of entity should be proportionate to any legal constraints, social added value or limitations inherent in that form and should not lead to unfair competition.
Erimaksurežiimi võib lubada, kuid ühistute reguleerimise kõikide aspektide puhul tuleks järgida põhimõtet, mille kohaselt teatavat tüüpi üksusele antud soodustused ja eelised peavad olema proportsionaalsed mis tahes õiguslike piirangutega, sotsiaalse lisaväärtusega või ettevõtlusvormile iseloomulike piirangutega ja need ei tohi tekitada kõlvatut konkurentsi.
In addition any other granted “advantages” should not permit the undesirable use of the co-operative form by non bona fide co-operatives as a means of escaping appropriate disclosure and corporate governance requirements.
Lisaks ei tohi ükski antud eelis anda mõnele ebaausale ühistule võimalust kasutada kooperatiivset ettevõtlusvormi asjakohastest teavitamisnõuetest ja korporatiivse halduse nõuetest möödahiilimiseks.
The Commission invites Member States when considering appropriate and proportionate tax treatment for equity capital and reserves of co-operatives, to take good care that such provisions do not create anticompetitive situations (…)’.
Komisjon palub liikmesriikidel, kui nad kaaluvad ühistute osakapitali ja riskikapitali asjakohast ja proportsionaalset maksurežiimi, hoolitseda selle eest, et need sätted ei piiraks konkurentsi […]”.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1 and EEA Supplement No 32, 3.9.1994. Hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’.
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994, avaldatud väljaandes EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994 (edaspidi „riigiabi suunised”).
The tax is applied to the net taxable income of business entities. It also applies when the income is added to the company’s equity capital.
Maksustatakse majandusüksuste puhastulu, sealhulgas ka juhul, kui tulu suunatakse ettevõtja aktsia(osa)kapitali.
It follows that undertakings organised as limited companies etc. may increase their equity capital by receiving non-taxable share deposits from their shareholders or from the public. Cooperatives, however, do not have this possibility.
Järelikult võivad piiratud vastutusega äriühingud ja muus vormis tegutsevad ettevõtjad suurendada oma aktsia(osa)kapitali, saades maksustamisele mittekuuluvaid aktsia(osa)kapitali suunatavaid vahendeid osanikelt või avalikkuselt.Ühistutel aga selline võimalus puudub.
However, in the present case, it appears that the pure mutual character of some of the cooperatives covered by the notified scheme is questionable. A large part of the business of certain cooperatives covered by the scheme is not related to trade with the members, but to trade with other clients.
Suur osa skeemiga hõlmatud teatavate ühistute majandustegevusest ei kujuta endast tehinguid ühistu liikmetega, vaid hoopis kauplemist muude klientidega.
No 342/09/COL
nr 342/09/COL,
on an exemption from the Norwegian CO2 tax on gas and LPG on the use of gas for purposes other than the heating of buildings (Norway)
seoses muuks otstarbeks kui hoonete kütmiseks kasutatava gaasi ja veeldatud naftagaasi vabastamisega süsinikdioksiidimaksust Norras (Norra)
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6 and 7(5) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 [4] I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 5,
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], and in particular the Chapters on Aid for Environmental Protection and on the Application of the State Aid Rules to Measures relating to Direct Business Taxation,
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta [5] ning eriti peatükke, mis käsitlevad keskkonnakaitseks antavat abi ja riigiabi eeskirjade kohaldamist äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [6],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust protokolli nr 3 II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta [6],
HAVING CALLED on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions,
OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele
By letter dated 9 March 2007 from the Norwegian Ministry of Government Administration and Reform to the European Union (forwarding a letter from the Ministry of Finance dated 8 March 2007), both received and registered by the Authority on 9 March 2007 (Event No 412984), the Norwegian authorities notified a planned amendment to its CO2 tax on mineral products, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
Norra riigihalduse- ja reformiministeeriumi 9. märtsi 2007. aasta kirjas Euroopa Liidule (millega edastati rahandusministeeriumi 8. märtsi 2007. aasta kiri), mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 9. märtsil 2007 (toiming nr 412984), teatasid Norra ametiasutused vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 mineraalsetele maavaradele kehtestatud süsinikdioksiidimaksu kavandatavast muutmisest.
The Norwegian authorities intend to amend the CO2 tax in such a manner to include taxation of natural gas and liquefied petroleum gas (‘LPG’), on which no CO2 tax is currently levied.
Norra ametiasutused kavatsevad muuta süsinikdioksiidimaksu selliselt, et sellega maksustataks ka maagaas ja veeldatud naftagaas, millele praegu ei ole süsinikdioksiidimaksu kehtestatud.
After various exchanges of correspondence [7], by letter dated 23 November 2007, the Authority informed the Norwegian authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of this provision.
Pärast kirjavahetust [7] teatas järelevalveamet 23. novembri 2007. aasta kirjas Norra ametiasutustele, et on otsustanud seoses kõnealuste sätetega algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Authority’s Decision No 597/07/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [8].
Järelevalveameti otsus nr 597/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes [8].
The Authority called on interested parties to submit their comments thereon.The Authority received two comments from interested parties, the first from Norsk Bioenergiforening (the Norwegian Bio Energy Association) on 11 July 2008 (Event No: 485500); and the second from Norges Naturvernforbund, Zero Emission Resource Organisation and Natur og Ungdom on 16 July 2008 (Event No: 486001).
Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi.Järelevalveamet sai huvitatud isikutelt kaks märkust: esimese Norsk Bioenergiforening’ilt (Norra Bioenergeetika Assotsiatsioon) 11. juulil 2008 (toiming nr 485500) ning teise organisatsioonidelt Norger Naturvernforbund, Zero Emission Resource Organisation ja Natur og Ungdom 16. juulil 2008 (toiming nr 486001).
The Norwegian authorities also submitted further comments on 20 December 2007 (Event No: 458478) and on 13 March 2008 (Event No: 512262) and have subsequently also been engaged in informal discussions with the Authority.
Norra ametiasutused esitasid samuti täiendavaid märkusi 20. detsembril 2007 (toiming nr 458478) ja 13. märtsil 2008 (toiming nr 512262) ning on hiljem osalenud ka mitteametlikes aruteludes järelevalveametiga.
The Norwegian state imposes a tax, levied on the use of certain mineral products, on CO2 emissions.
Norra riik kehtestab süsinikdioksiidi heitkogustele maksu, mida võetakse teatud mineraalsete maavarade kasutamiselt.
At present, CO2 taxes in Norway are only levied on the use of mineral oil and petrol.
Praegu on Norras kehtestatud süsinikdioksiidimaks üksnes mineraalõli ja bensiini kasutamisele.
It is proposed that this tax be extended to the use of natural gas and LPG, but only when used for the purposes of heating buildings.
Ettepaneku kohaselt laiendatakse kõnealune maks maagaasi ja veeldatud naftagaasi kasutamisele, kuid üksnes juhul, kui gaasi kasutatakse hoonete kütmiseks.
The CO2 tax is levied on the use of the products mentioned in the Norwegian tax chapter.
Süsinikdioksiidimaks on kehtestatud Norra maksupeatükis nimetatud toodetele.
Both imported and domestic products are subject to the tax.
Maksustatud on nii imporditud kui ka kodumaised tooted.
The CO2 tax is contained in a budgetary chapter concerning environmental taxes levied on mineral products, under the title ‘Om miljøavgifter på mineralske produkter mv’.
Süsinikdioksiidimaks sisaldub mineraalsetele maavaradele kehtestatud keskkonnamaksu käsitlevas eelarve peatükis pealkirja all „Om miljøavgifter på mineralske produkter mv”.
Heading A of this chapter deals with the CO2 tax on mineral products’ CO2 emissions (avgift på mineralske produkter).
Nimetatud peatüki rubriigis A käsitletakse mineraalsete maavarade süsinikdioksiidi heitkogustele kehtestatud süsinikdioksiidimaksu (avgift på mineralske produkter).
Section A1 provides for the levy of the tax on mineral oil and petrol.
Punktis A1 on sätestatud maksu kehtestamine mineraalõlile ja bensiinile.
It reads as follows [9]:
See on sõnastatud järgmiselt [9]:
‘Fra 1. januar 2007 skal det i henhold til lov 19 mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen på følgendende mineralske produkter etter følgende satser: …
„Fra 1. januar 2007 skal det i henhold til lov 19 mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen på følgendende mineralske produkter etter følgende satser:[…]
Bensin: kr 0,80 per liter,’;
Bensin: kr 0,80 per liter,”,
an English language translation of which is:
mille ingliskeelne tõlge on järgmine:
‘From 1 January 2007, according to Act of 19 May 1933 No 11 regarding special duties, CO2 tax shall be paid to the Exchequer on the following mineral products at the following rates…
„From 1 January 2007, according to Act of 19 May 1933 No 11 regarding special duties, CO2 tax shall be paid to the Exchequer on the following mineral products at the following rates… a) Mineral oil: NOK 0,47 per litre. […] b) Petrol: NOK 0,80 per litre.” [Eestikeelne tõlge: „1. jaanuarist 2007 makstakse kooskõlas 19. mai 1933. aasta seadusega nr 11 erimaksude kohta riigikassale süsinikdioksiidimaksu järgmistelt mineraalsetelt maavaradelt järgmiste maksumäärade järgi […]
Petrol: NOK 0,80 per litre.’.
bensiin: 0,80 Norra krooni liitri kohta.”]
Section A2 contains exemptions from the tax, depending on the use of the product.
Punkt A2 sisaldab maksuvabastusi olenevalt toote kasutusotstarbest.
Section A2.1 contains general exemptions for various activities, in particular the use of the mineral oil as a raw material in the production process (Section A2 lit.1.c).
Punktis A2.1 on sätestatud üldine maksuvabastus eri tegevuste puhul, eelkõige mineraalõli toorainena kasutamisel tootmisprotsessi (punkti A2.1 alapunkt c).
Section A2.2 and Section A2.3 contain further exemptions relating to the use of mineral oil and petroleum respectively.
Punktides A2.2 ja A2.3 on sätestatud täiendavad maksuvabastused seoses mineraalõli ja bensiini kasutamisega.
In its budget proposal for 2007, the Norwegian Government proposed an amendment to the relevant chapter of the budget, which was accepted by the Parliament.
aasta eelarve ettepanekus tegi Norra valitsus ettepaneku asjaomase eelarve peatüki muutmise kohta, mille parlament heaks kiitis.
The proposal was contained in legislative proposal St.prp. nr. 1 (2006–2007), II A and B reads:
Ettepanek esitati seaduseelnõus St.prp. nr 1 (2006–2007), mille II osa rubriigid A ja B on sõnastatud järgmiselt:
Gass til annen bruk en oppvarming mv. i boliger og næringsbygg.’
Gass til annen bruk en oppvarming mv. i boliger og næringsbygg.”
Gas: NOK 0,47 per standard cubic metre
Gas: NOK 0,47 per standard cubic metre
LPG: NOK 0,60 per kilogram
LPG: NOK 0,60 per kilogram
Section 2, first paragraph, new number 4 shall read:
Section 2, first paragraph, new number 4 shall read: Gas used for purposes other than heating of houses and commercial buildings.” [Eestikeelne tõlge: „A Alates 1. juulist 2007 kohaldatakse järgmisi muudatusi. Punkti 1 esimesse lõiku lisatakse järgmised alapunktid c ja d: c) gaas: 0,47 Norra krooni standardse kuupmeetri kohta; d) veeldatud naftagaas: 0,60 Norra krooni kilogrammi kohta. B Punkti 2 esimesse lõiku lisatakse järgmine alapunkt 4:
Gas used for purposes other than heating of houses and commercial buildings.’
Muuks otstarbeks kui elu- ja ärihoonete kütmiseks kasutatav gaas.”]
By adding new paragraphs (c) and (d) to Section 1 (under heading A), the scope of the CO2 tax is extended to include natural gas and LPG.
Uute alapunktide c ja d lisamisega punkti 1 (rubriigis A) laiendatakse süsinikdioksiidimaksu maagaasile ja veeldatud naftagaasile.
The new provision referred to under heading B introduces an exemption for natural gas and LPG used for all purposes other than the heating of houses and commercial buildings.
Rubriigile B lisatava uue sättega kehtestatakse maksuvabastus maagaasi ja veeldatud naftagaasi kasutamisele mis tahes muuks otstarbeks kui elu- ja ärihoonete kütmiseks.
The Norwegian authorities contend that the purpose of amending the tax is to encourage more use of green alternatives to natural gas and LPG in heating buildings.
Norra ametiasutused väidavad, et maksu muutmisega püütakse soodustada maagaasi ja veeldatud naftagaasi keskkonnasäästlike alternatiivide kasutamist hoonete kütmiseks.
They state that it is only for a technical reason that the CO2 tax on natural gas and LPG has been adopted as a general tax as opposed to a specific one for that purpose; the reason being that the authorities’ scope for control is increased when a general tax is introduced.
Nad märgivad, et maagaasile ja veeldatud naftagaasile süsinikdioksiidimaksu kehtestamine üldise ja mitte erimaksuna tuleneb üksnes tehnilistest põhjustest; nimelt suureneb ametiasutuste kontrollitoimingute ulatus üldise maksu kehtestamisega.
The Norwegian authorities state that only when a measure is adopted as a general tax are all producers of taxable goods obliged to register with the authorities as being liable for the tax and obliged to keep accounts of their sales.
Norra ametiasutused märgivad, et üksnes juhul, kui meedet rakendatakse üldise maksuna, on kõik maksustatava kauba tootjad kohustatud end ametiasutustes maksukohustuslasena registreerima ja oma müügi üle arvet pidama.
According to the Norwegian authorities, had the tax been adopted as a more limited tax on heating buildings, no registration and no keeping of accounts would have been necessary for traders which sell the natural gas or LPG for purposes other than heating buildings.
Norra ametiasutuste ütluste kohaselt ei oleks hoonete kütmisele piiratuma maksu kehtestamise korral maagaasi ja veeldatud naftagaasi muuks otstarbeks kui hoonete kütmiseks müüvatel ettevõtjatel olnud kohustust end registreerida ega müügi üle arvet pidada.
The objective of the tax
Maksu eesmärk