natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first requirement is that when the closing of the door at any measuring point described in Annex 6 is resisted by a clamping force not exceeding 150 N, the door shall reopen automatically to its fullest extent and, except in the case of an automatically operated service door, remain open until a closing control is operated.
esiteks, kui sulguvatele ustele avaldub mõnes 6. lisas kirjeldatud mõõtepunktis vastujõud, mis ei ületa 150 N, avaneb uks automaatselt taas täies ulatuses ja jääb seni avatuks, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt avanevate ja sulguvate teenindusustega.
When a mass of 136 kg is placed in the centre of a single step or a mass of 272 kg is placed in the centre of a double step the deflection at any point on the step, measured relative to the body of vehicle, shall not exceed 10 mm.
Kui ühe astmega trepi keskele asetatakse mass 136 kg või kahe astmega trepi keskele mass 272 kg, ei tohi astme läbipaine olla üheski punktis suurem kui 10 mm.
The local presence in this space of seat legs, passenger footrests and of intrusions as provided by paragraph 7.7.8.6 shall be permitted provided that adequate space remains for the passengers’ feet.
Ka istme jalad, sõitja jalatoed ja punktis 7.7.8.6 sätestatud kitsendused võivad sellesse ruumi ulatuda, kui sõitja jalgadele jääb piisavalt ruumi.
This foot space may partly be situated in and/or above the gangway but shall not create any obstruction when measuring the minimum gangway-width in accordance with paragraph 7.7.5.
See jalgadele mõeldud ruum võib osaliselt paikneda istmetevahelises käigus ja/või selle kohal, kuid ei tohi moodustada takistust punkti 7.7.5 kohasel istmetevahelise käigu laiuse mõõtmisel.
(see Annex 3, paragraph 7.7.8.5.2)
(vt 3. lisa punkt 7.7.8.5.2)
Seat spacing
Istmete vahekaugus
(see Annex 3, paragraph 7.7.8.4)
(vt 3. lisa punkt 7.7.8.4)
Accessibility symbols
Juurdepääsetavuse tähised
(see Annex 8, paragraphs 3.2.8 and 3.6.6)
(vt 8. lisa punktid 3.2.8 ja 3.6.6)
Pictogram for wheelchair users
ratastooli kasutajat tähistav piktogramm
1110 ± 20 daN in the case of a lap belt.
vöörihma korral 1110 daN ± 20 daN.
The force shall be applied on the wheelchair user restraint system in the horizontal plane of the vehicle and towards the front of the vehicle if the restraint system is not attached to the floor of the vehicle.
Kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale, peab ratastooli kasutaja turvasüsteemile mõjuma jõud horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas.
If the restraint system is attached to the floor, the force shall be applied in an angle of 45 ± 10 degrees to the horizontal plane of the vehicle and towards the front of the vehicle;
Kui turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki esiosa suunas horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all;
740 ± 20 daN in the case of a lap belt.
vöörihma korral 740 daN ± 20 daN.
The slope of the ramp, when extended or folded out to the ground, should not exceed 36 per cent.
Maapinnale välja tõmmatud või välja pööratud kaldtee kalle ei tohi ületada 36 %.
They may also be fitted in the case of Class I and A vehicles.
Need võib paigaldada ka I ja A-klassi sõidukitele.
The minimum number of hatches shall be:
Avariiluukide minimaalne arv on:
As defined in Annex 7 to the Consolidated Resolution of Construction of Vehicles (R.E.3). (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, as last amended by Amend.4)
Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni tervikteksti (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega) 7. lisas.
H 400/500 mm [13]
H 400 või 500 mm [13]
(see Annex 3, paragraph 7.7.8.6.4.2.2) Figure 20 Testing device for siting of handholds (see Annex 3, paragraph 7.11.2.1)
(vt 3. lisa punkt 7.7.8.6.4.2.2)
ANNEX 6 Guidelines for measuring the closing forces of power-operated doors
(vt 3. lisa punkt 7.6.5.6.1.1)
(see Annex 3, paragraph 7.6.5.6.1.1) and the reactive forces of power-operated ramps
ja mehhaniseeritud kaldteede reaktsioonijõud
Articulated 20
Liigendiga
Any vehicle must be able to manoeuvre on either side for a complete circular trajectory of 360° inside an area defined by two concentric circles, the outer circle having a radius of 12,50 m and the inner circle having a radius of 5,30 m, without any of the vehicle’s outermost points (with the exception of the protruding parts excluded from the measurement of the vehicle width) projecting outside the circumferences of the circles. For vehicles with axle-lift devices, this requirement also applies with the retractable axle(s) in the lifted position or loadable axle(s) in the unladen condition.
Mootorsõiduk peab olema juhitav/manööverdatav ühes või teises suunas 360° täisringjoonelisel alal, mida piiritlevad kaks kontsentrilist ringjoont, mida sõiduki ükski välimine punkt (välja arvatud väljaulatuvad osad, mida sõiduki laiust määrates ei arvestata) ei tohi ületada; välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m. Nõuet kohaldatakse ka teljetõsteseadmetega mootorsõidukite puhul, kui telg (teljed) on ülestõstetud asendis või koormatav(ad) telg (teljed) on koormamata asendis.
Regulation No 13 of the Economic Commission for Europe of the United Nations (UN/ECE) — Uniform provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 13 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega
Supplement 5 to the 10 series of amendments — Date of entry into force: 15 October 2008
10-seeria muudatuste 5. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2008
Corrigendum 1 to Revision 6 — Date of entry into force: 10 March 2009
versiooni 1. parandus – jõustumiskuupäev: 10. märts 2009
Corrigendum 2 to Revision 6 — Date of entry into force: 24 June 2009
versiooni 2. parandus – jõustumiskuupäev: 24. juuni 2009
Definitions
Mõisted 2.1.1.1. „p1”
Transitional provisions
Üleminekusätted LISAD
ANNEXES
lisa – Käesoleva eeskirjaga hõlmamata pidurdusseadmed, seadmed ja tingimused 2. lisa – Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi kinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või sõidukitüübi tootmise lõpetamist seoses pidurdamisega kooskõlas eeskirjaga nr 13
Annex 1 — Braking equipment, devices, methods and conditions not covered by this Regulation
lisa – 1. liide – Sõiduki andmete loetelu eeskirja nr 90 kohaste tüübikinnituste jaoks
Annex 2 — Communication concerning the approval or extension or refusal or withdrawal of approval or production definitely discontinued of a vehicle type with regard to braking, pursuant to Regulation No 13
lisa – 2. liide – Tüübikinnitustunnistus seoses sõiduki pidurdusseadmetega 3. lisa – Tüübikinnitusmärkide kujundus 4. lisa – Pidurite katsetamine ja pidurisüsteemide tõhusus 4. lisa – liide – Aku laetuse taseme jälgimise kord 5. lisa – Teatavate ADRi kokkuleppes loetletud sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted 6. lisa – Õhkpidurisüsteemidega varustatud sõidukite reaktsiooniaja mõõtmise meetod 6. lisa – liide – Simulaatori näidised 7. lisa – Energiaallikaid ja energiasalvesteid (energia akumulaatoreid) käsitlevad sätted 8. lisa – Vedruakuga pidurisüsteemidele esitatavate eritingimustega seotud sätted 9. lisa – Pidurisilindrite mehaanilise lukustusseadmega varustatud seisupidurisüsteemidega seotud sätted 10. lisa – Pidurduse jaotumine sõiduki telgede vahel ning vedukite ja haagiste omavahelise vastavuse nõuded
Annex 2 — Appendix 1 — List of vehicle data for the purpose of Regulation No 90 approvals
lisa – Juhud, mil ei nõuta I ja/või II (või II A) või III tüübi katset
Annex 11 — Cases in which Type-I and/or Type-II (or Type-II A) tests do not have to be carried out
lisa – 2. liide – Haagise pidurite I ja III tüübi katsete alternatiivmeetodid
Annex 11 — Appendix 1 — Tables I, II and III
lisa – 3. liide – Käesoleva lisa 2. liite punktidega 3.7.1 ja 3.7.2 ettenähtud katseprotokolli näidis
Annex 11 — Appendix 2 — Alternative procedures for Type-I and Type-III tests for trailer brakes
lisa – 4. liide – Käesoleva lisa 2. liite punktiga 3.7.3 ettenähtud piduri alternatiivse automaatse reguleerimisseadme katseprotokolli näidis 12. lisa – Inerts-(pealejooksu)pidurisüsteemidega varustatud sõidukite katsetamise tingimused 12. lisa – 1. liide – Joonised 1–8
Annex 11 — Appendix 3 — Model test report form as prescribed in paragraphs 3.7.1 and 3.7.2 of Appendix 2 to this annex
lisa – 2. liide – Pealejooksupidurisüsteemi juhtseadise katseprotokoll 12. lisa – 3. liide – Piduri katseprotokoll 12. lisa – 4. liide – Haagise pealejooksupiduri juhtseadise, ajami ja pidurite vastavuse katseprotokoll 13. lisa – Mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukite katsetamisnõuded 13. lisa – 1. liide – Tähised ja määratlused 13. lisa – 2. liide – Haardumisvõime 13. lisa – 3. liide – Pidurdustõhusus muutuva haardumisega pindadel 13. lisa – 4. liide – Minimaalse haardumisega pinna valiku meetod 14. lisa – Elektriliste pidurisüsteemidega haagiste katsetamise tingimused 14. lisa – liide – Haagise pidurdusjõu väärtuse ning vedukist ja haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse ühilduvus (tühi- ja täismassiga haagis) 15. lisa – Piduri hõõrdkatete inertsdünamomeeterkatse 16. lisa – (Reserveeritud) 17. lisa – Elektriliste juhtahelatega varustatud sõidukite talitluse vastavuse hindamise katsemenetlus 18. lisa – Sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad nõuded 19. lisa – Haagise pidurdusosade tõhususe katsetamine 19. lisa – 1. liide – Diafragma pidurikambrite tõendamisaruande vormi näidis
Annex 11 — Appendix 4 — Model test report form for an alternative automatic brake adjustment device as prescribed in paragraph 3.7.3 of Appendix 2 to this annex
lisa – 2. liide – Diafragma pidurikambrite katsetulemuste võrdlusandmete näidis 19. lisa – 3. liide – Vedruakude tõendamisaruande vormi näidis 19. lisa – 4. liide – Vedruakude katsetulemuste võrdlusandmete näidis
Annex 12 — Conditions governing the testing of vehicles equipped with inertia (overrun) braking systems
lisa – 5. liide – Haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi teatis 19. lisa – 6. liide – Haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi katseprotokoll 19. lisa – 7. liide – Tähised ja määratlused
Annex 13 — Appendix 1 — Symbols and definitions
lisa – 1. liide – Raskuskeskme kõrguse arvutamise meetod
Annex 20 — Appendix 4 — Verification graph for paragraph 3.2.1.7 — full trailers
lisa – 4. liide – Punkti 3.2.1.7 kontrollgraafik – täishaagised
Annex 20 — Appendix 5 — Symbols and definitions
lisa – 5. liide – Tähised ja määratlused
This Regulation applies to vehicles of categories M2, M3, N and O [1] with regard to braking [2].
Käesolevat eeskirja kohaldatakse M2- M3-, N- ja O-kategooria [1] sõidukite suhtes seoses pidurdamisega [2].
This Regulation does not cover:
Käesolev eeskiri ei hõlma:
vehicles with a design speed not exceeding 25 km/h;
sõidukeid, mille valmistajakiirus on kuni 25 km/h;
trailers which may not be coupled to power-driven vehicles with a design speed exceeding 25 km/h;
haagiseid, mida ei tohi ühendada mootorsõidukiga, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h;
vehicles fitted for invalid drivers;
invaliididest sõidukijuhtidele kohandatud sõidukeid.
Subject to the applicable provisions of this Regulation, the equipment, devices, methods and conditions enumerated in Annex 1 are not covered by this Regulation.
Vastavalt käesoleva eeskirja kohaldatavatele sätetele ei hõlma käesolev eeskiri 1. lisas loetletud seadmeid, seadiseid, meetodeid ja tingimusi.
‘Approval of a vehicle’ means the approval of a vehicle type with regard to braking;
„sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitus seoses pidurdamisega;
‘Vehicle type’ means a category of vehicles which do not differ in such essential respects as:
„sõidukitüüp” – sõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:
in the case of power-driven vehicle,
mootorsõidukite korral:
the vehicle category, (see paragraph 1.1 above);
sõiduki kategooria (vt punkt 1.1);
the maximum mass, as defined in paragraph 2.16 below;
täismass, nagu on määratletud punktis 2.16;
the distribution of mass among the axles;
massi jagunemine telgede vahel;
the maximum design speed;
valmistajakiirus;
a different type of braking equipment, with more particular reference to the presence or otherwise of equipment for braking a trailer, or any presence of an electric regenerative braking system;
eri tüüpi piduriseade, eriti haagise piduriseadme olemasolu või puudumine või elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi olemasolu;
the number and arrangement of the axles;
telgede arv ja paigutus;
the final drive ratios;
peaülekande ülekandearv(ud);
the tyre dimensions;
rehvi mõõtmed;
in the case of trailers,
haagiste korral:
the vehicle category (see paragraph 1.1 above);
sõiduki kategooria (vt punkt 1.1);
a different type of braking equipment;
eri tüüpi piduriseade;
‘Braking system’ means the combination of parts whose function is progressively to reduce the speed of a moving vehicle or bring it to a halt, or to keep it stationary if it is already halted; these functions are specified in paragraph 5.1.2.
„pidurisüsteem” – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva sõiduki kiirust või see peatada või hoida juba peatatud sõiduk seisvana. Kõnealused ülesanded on kindlaks määratud punktis 5.1.2.
The system consists of the control, the transmission, and the brake proper;
Süsteem koosneb juhtseadisest, ajamist ja tegelikust pidurist;
‘Actuation’ means both application and release of the control.
„käitamine” – nii juhtseadise käivitamine kui ka vabastamine;
‘Transmission’ means the combination of components comprised between the control and the brake and linking them functionally.
„piduriajam” – juhtseadise ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendav osade kombinatsioon.
The transmission may be mechanical, hydraulic, pneumatic, electric or mixed.
Ajam võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi.
Where the braking power is derived from or assisted by a source of energy independent of the driver, the reserve of energy in the system is likewise part of the transmission.
Kui pidurdusjõud saadakse energiaallikast või energiaallika abil, mis ei sõltu juhist, siis loetakse ka süsteemis olev energiavaru ajami osaks.
The transmission is divided into two independent functions: the control transmission and the energy transmission.
Ajamil on kaks sõltumatut funktsiooni: juhtimissignaali ülekanne ja energia ülekanne.
Whenever the term ‘transmission’ is used alone in this Regulation, it means both the ‘control transmission’ and the ‘energy transmission’.
Kui käesolevas eeskirjas kasutatakse terminit „ajam”, tähendab see nii juhtimisajamit kui ka energiaülekande ajamit.
The control and supply lines between towing vehicles and trailers shall not be considered as parts of the transmission.
Vedukite ja haagiste vahelisi juhtahelaid ja toitetorustikke ei käsitata ajami osana;
‘Control transmission’ means the combination of the components of the transmission which control the operation of the brakes, including the control function and the necessary reserve(s) of energy.
„juhtimisajam” – ajami selliste osade kombinatsioon, mis kontrollivad pidurite tööd, sealhulgas juhtimisfunktsioon ja vajalik(ud) energiavaru(d);
‘Energy transmission’ means the combination of the components which supply to the brakes the necessary energy for their function, including the reserve(s) of energy necessary for the operation of the brakes.
„energiaülekande ajam” – selliste osade kombinatsioon, mis varustavad pidureid tööks vajaliku energiaga, sealhulgas pidurite tööks vajalik(ud) energiavaru(d);
It may be a friction brake (when the forces are generated by friction between two parts of the vehicle moving relatively to one another); an electrical brake (when the forces are generated by electro-magnetic action between two parts of the vehicle moving relatively to but not in contact with one another); a fluid brake (when the forces are generated by the action of a fluid situated between two parts of the vehicle moving relatively to one another); or an engine brake (when the forces are derived from an artificial increase in the braking action, transmitted to the wheels, of the engine);
Pidur võib olla hõõrdpidur (jõud tekitatakse sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel); elektriline pidur (jõu tekitaja on elektromagnetiline toime sõiduki kahe osa vahel, mis teineteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku); hüdropidur (jõud tekivad vedeliku toimel sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa vahel) või mootorpidur (pidurdusjõud tulenevad mootori pidurdamistoime kunstlikust suurenemisest, mis kantakse üle ratastele);
‘Different types of braking systems’ means systems which differ in such essential respects as:
„pidurisüsteemide eri tüübid” – süsteemid, mis erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:
components having different characteristics;
eri omadustega osad;
a different assembly of the components;
osade teistsugune koost;
‘Component of a braking system’ means one of the individual parts which, when assembled, constitute the braking system;
„pidurisüsteemi osa” – üks üksikosadest, mis kokkumonteerituna moodustavad pidurisüsteemi;
‘Continuous braking’ means the braking of a combination of vehicles through an installation having the following characteristics:
„ahelpidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:
a single control which the driver actuates progressively, by a single movement, from his driving seat;
astmelistelt käitatav ainujuhtseadis, mille käitab juht juhiistmelt ühe liigutusega;
the energy used for braking the vehicles constituting the combination is furnished by the same source (which may be the muscular energy of the driver);
autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse samast allikast (see võib olla juhi lihasenergia);
the braking installation ensures simultaneous or suitably-phased braking of each of the constituent vehicles of the combination, whatever their relative positions;
piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobiva ajanihkega pidurduse, olenemata nende asendist üksteise suhtes;
‘Semi-continuous braking’ means the braking of a combination of vehicles through an installation having the following characteristics:
„osapidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:
the energy used for braking the vehicles constituting the combination is furnished by two different sources (one of which may be the muscular energy of the driver);
autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse kahest eri allikast (üks nendest võib olla juhi lihasenergia);
‘Automatic braking’ means braking of the trailer or trailers occurring automatically in the event of separation of components of the combination of coupled vehicles, including such separation through the breakage of a coupling, the effectiveness of the braking of the remainder of the combination not being thereby destroyed;
„automaatpidurdus” – haagise või haagiste pidurdus, mis toimub automaatselt haagisega sõidukitest koosneva autorongi osa eraldumise korral, kaasa arvatud eraldumine haagise katkemisel, ilma et see mõjutaks autorongi ülejäänud osade pidurdustõhusust;
‘Inertia (or overrun) braking’ means braking by utilizing the forces generated by the trailer's moving up on the towing vehicle;
„pealejooksupidurdus” – pidurdamine jõudude abil, mis tekivad haagise liikumisel veduki suunas;
‘Progressive and graduated braking’ means braking during which, within the normal operating range of the equipment, and during actuation of the brakes (see paragraph 2.4.1 above);
„järjestikune ja reguleeritav pidurdus” – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite käitamisel (vt punkt 2.4.1):
the driver can at any moment increase or decrease the braking force by acting on the control;
saab juht juhtseadise abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu;
the braking force varies proportionally as the action on the control (monotonic function); and
pidurdusjõud muutub proportsionaalselt juhtseadise rakendamisega (monotoonne funktsioon); ja
the braking force can be easily regulated with sufficient precision;
pidurdusjõudu saab kergesti ja piisava täpsusega reguleerida;
‘Phased braking’ is a means which may be used where two or more sources of braking are operated from a common control, whereby one source may be given priority by phasing back the other source(s) so as to make increased control movement necessary before they begin to be brought into operation.
„ajanihkega pidurdus” – vahend, mida võib kasutada, kui kaht või rohkemat pidurdusallikat käitatakse ühise juhtseadise abil, kusjuures ühe allika võib seada teis(t)e suhtes prioriteetseks nii, et enne teiste pidurdusallikate käitama hakkamist on vajalik suurem juhtimisliigutus;
‘Endurance braking system’ means an additional braking system having the capability to provide and to maintain a braking effect over a long period of time without a significant reduction in performance.
„aeglusti” – abipidurisüsteem, mille abil saab tekitada ja hoida pidurduse toimet pikka aega, ilma et tõhusus märkimisväärselt väheneks.
The term ‘endurance braking system’ covers the complete system including the control device,
Termin „aeglusti” hõlmab tervet süsteemi, mille koosseisus on ka juhtseadis.
The endurance braking system may comprise a single device or a combination of several devices.
Aeglusti võib koosneda ühest seadmest või mitme seadme kombinatsioonist.
Each device may have its own control.
Igal seadmel võib olla oma juhtseadis.
Control configurations for endurance braking systems:
Aeglustite juhtimisviisid:
‘Independent endurance braking system’ means an endurance braking system whose control device is separated from that of the service and other braking systems,
„sõltumatu aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis asub sõidupidurisüsteemist ja muudest pidurisüsteemidest eraldi;
‘Integrated endurance braking system’ means an endurance braking system whose control device is integrated with that of the service braking system in such a way that both endurance and service braking systems are applied simultaneously or suitably phased by operation of the combined control device,
„integreeritud aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis on ühendatud sõidupidurisüsteemi juhtseadisega nii, et kombineeritud juhtseadise kasutamisel rakenduvad nii aeglusti kui ka sõidupidurisüsteem samaaegselt või sobiva ajanihkega;
‘Combined endurance braking system’ means an integrated endurance braking system, which in addition has a cut-out device, which allows the combined control to apply the service braking system alone.
„kombineeritud aeglusti” – integreeritud aeglusti, mis on täiendavalt varustatud katkestiga, mis võimaldab kombineeritud juhtseadisel käivitada ainult sõidupidurisüsteemi;
‘Laden vehicle’ means, except where otherwise stated, a vehicle so laden as to attain its ‘maximum mass’;
„täismassiga sõiduk” – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud;
‘Maximum mass’ means the maximum mass stated by the vehicle manufacturer to be technically permissible (this mass may be higher than the ‘permissible maximum mass’ laid down by the national administration);
„täismass” – maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem);
‘The distribution of mass among the axles’ means the distribution of the effect of the gravity on the mass of the vehicle and/or its contents among the axles;
„massi jagunemine telgede vahel” – sõiduki massile ja/või selle sisule raskusjõust tuleneva toime jagunemine telgede vahel;
‘Wheel/axle load’ means the vertical static reaction (force) of the road surface in the contact area on the wheel/wheels of the axle;
„ratta/telje koormus” – vertikaalne staatiline reaktsioon (jõud) teekattele telje ratta/rataste kokkupuute pinnal;
‘Maximum stationary wheel/axle load’ means the stationary wheel/axle load achieved under the condition of the laden vehicle;
„ratta/telje suurim staatiline koormus” – koormusega sõidukil saavutatav ratta/telje staatiline koormus;