natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referred to throughout as “Protocol 3”.
Edaspidi „3. protokoll”.
OJ C 96, 17.4.2008, p. 3, and EEA Supplement No 20, 17.4.2008, p. 2.
ELTs C 96, 17.4.2008, lk 3 ja EMP kaasandes nr 20, 17.4.2008, lk 2.
For more detailed information on the various correspondence between the Authority and the Icelandic authorities, reference is made to the Decision to open the formal investigation procedure.
Üksikasjalikum teave järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste vaheliste erinevate kirjavahetuste kohta on esitatud otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta.
See footnotes 7 and 8 above.
Vt joonealused märkused 7 ja 8 eespool.
Funding under the new provisions has not yet been implemented.
Uute õigusaktide alusel ei ole rahastamist veel toimunud.
State aid No N 520/2003, p. 7.
Riigiabi nr N 520/2003 lk 7.
See, inter alia, joined Cases C-159/91 and C-160/91 Poucet and Pistre [1993] ECR I-637, paragraph 17.
Vt muu hulgas otsus liidetud kohtuasjades C-159/91 ja C-160/91: Poucet ja Pistre (EKL 1993, lk I-637, lõige 17).
See, inter alia, Case C-364/92 SAT Fluggesellschaft [1994] ECR I-43, paragraph 19.
Vt muu hulgas otsus kohtuasjas C-364/92, SAT Fluggesellschaft (EKL 1994, lk I-43, lõige 19).
See, inter alia, Case C-35/96 Commission v Italy [1998] ECR I-3851, paragraph 36 and Case C-475/99 Glöckner [2001] ECR I-8089, paragraph 19.
Vt muu hulgas kohtuasi C 35/96, komisjon vs. Itaalia (EKL 1998, lk I-3851, lõige 36) ja kohtuasi C-475/99: Glöckner (EKL 2001, lk I-8089, lõige 19).
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council, Reinforcing Quality Service in Sea Ports; A Key for European Transport, COM (2001) 35 final, section 3.3.
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Sadamate teenuste kvaliteedi parandamise kohta, oluline osa Euroopa transpordisüsteemis”, KOM(2001) 35 (lõplik), jaotis 3.3.
Cf. Commission White Paper COM (1998) 466 final of 22.7.1998, Fair Payment for Infrastructure Use: A phased approach to a common transport infrastructure charging framework in the EU, Chapter 5, para 42–43.
Vrd komisjoni valge raamat KOM(1998) 466 (lõplik), 22.7.1998, „Infrastruktuuri kasutamise õiglane maksustamine: järkjärguline üleminek ühistele transpordi infrastruktuuri maksustamise põhimõtetele Euroopa Liidus”, 5. peatükk, lõiked 42–43.
Paragraphs 46 to 50, case N 520/2003.
Juhtum N 520/2003, lõiked 46–50.
Port Communication, cited in fn. 15, section 2.
Sadama teatis, tsiteeritud joonealuses märkuse l5 lõikes 2.
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, LeaderSHIP 2015, Defining the Future of the European Shipbuilding and Repair Industry, Competitiveness through Excellence, COM(2003) 717 final, section 2.l.
Nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele edastatud komisjoni teatis „LeaderSHIP 2015 – Euroopa laevaehituse ja laevaremonditööstuse tuleviku kindlustamine: konkurentsivõime tänu pädevusele” kohta, (KOM(2003) 717 (lõplik)), 2.1. jaotis.
State aid Case Number N 110/2008.
Riigiabi juhtum nr N110/2008.
See the Authority's State Aid Guidelines on national regional aid 2007–2013, point 2(8), footnote 8.
Vt järelevalveameti riigiabi suunised regionaalabi kohta 2007–2013, punkt 2(8), joonealune märkus 8.
State aid case N 554/06 – Germany, Rolandwerft which concerned the adaptation of a ship lift to lift heavier ships and state aid case C 612/06 – Germany, Volkswerft Stralsund OJ L 151, 13.6.2007, p. 33, also for the extension of a ship lift.
Riigiabi juhtum N 554/06 – Saksamaa, Rolandwerft, mis oli seotud laevatõsteseadme kohandamisega raskemate laevade tõstmiseks, ja riigiabi juhtum C 612/06 – Saksamaa, Volkswerft Stralsund, ELT 13.6.2007, L l5l, lk 33, samuti laevatõsteseadme laienduse kohta.
Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747.
Kohtuasi C-280/00 Altmark Trans GmbH (EKL 2003, lk I-7747).
Case 304/85 Falck v Commission [1987] ECR 871, paragraph 27.
Kohtuasi 304/85 Falck vs. komisjon (EKL 1987, lk 871, lõige 27).
See similarly Case T-244/94 Wirtschaftsvereinigung Stahl [1997] ECR II-1963, and Case T-239/94 EISA [1997] ECR II-1839, paragraph 100.
Vt sarnaselt ka T-244/94 Wirtschaftsvereinigung Stahl (EKL 1997, lk II-1963) ja kohtuasi T-239/94 EISA (EKL 1997, lk II-839, lõige 100).
For a detailed explanation of the relevant legislative provisions relating to Icelandic harbours, reference is made to the Authority’s Decision No 658/07/COL to open the formal procedure of 12 December 2007.
Islandi sadamaid käsitlevate asjaomaste õigusaktide kohta on üksikasjalikum teave esitatud järelevalveameti 12. detsembri 2007. aasta otsuses nr 658/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta.
The Authority will hereinafter focus on the specific provisions that caused concern and which were the subject of the formal investigation.
Järelevalveamet keskendub edaspidi konkreetsetele sätetele, mis põhjustasid probleeme ja mida käsitleti ametlikus uurimismenetluses.
In a letter dated 15 February 2008, the Icelandic authorities argued first of all that despite changes to the legislation, interim provisions within the 2003 Act meant that the provisions relating to support from the Fund “may be postponed” and that the legal position set out in the 1994 Harbour Act was to be maintained until the end of 2008.
Islandi ametiasutused väitsid kõigepealt oma 15. veebruari 2008. aasta kirjas, et vaatamata muudatustele õigusaktides, tähendasid 2003. aasta seaduse üleminekusätted seda, et fondist makstavat toetust reguleerivate sätete kehtivust „võib edasi lükata” ja 1994. aasta sadamaseaduses sätestatud õiguslik seisund säilib kuni 2008. aasta lõpuni.
The Authority was also informed that this interim provision was extended by Act No 145/2007 so that it now applies until the end of 2010.
Järelevalveametit teavitati ka, et kõnealust üleminekusätet pikendati seadusega nr 145/2007, mille kohaselt kohaldatakse sätet nüüd 2010. aasta lõpuni.
Furthermore, the notified amendment including ship hoists in the damage compensation scheme in 2007 entered into effect on 29 March 2007.
Lisaks sellele jõustus 29. märtsil 2007. aastal kahjuhüvitiste kavas laevatõsteseadmeid hõlmanud teatatud muudatus.
However, in their comments to the Authority’s decision opening the formal investigation, the Icelandic authorities stated that interim provision II of the 2003 Act stipulated that the rules of the Act regarding state aid would not be applicable until the end of 2008.
Kuid oma märkustes järelevalveameti ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta märkisid Islandi ametiasutused, et 2003. aasta seaduse II üleminekusäte nägi ette, et seaduse riigiabi käsitlevaid eeskirju ei kohaldata enne 2008. aasta lõppu.
By Act 145/2007, the postponement of the application of the state aid provisions was extended until the end of 2010.
Seadusega 145/2007 pikendati riigiabi sätete kohaldamise edasilükkamist kuni 2010. aasta lõpuni.
Hence, even though the Act had entered into force, the application of the state aid provisions of the Act was suspended awaiting the final decision of the Authority.
Seega kuigi seadus oli jõustunud, oli selle riigiabi sätete kohaldamine peatatud kuni järelevalveameti lõpliku otsuseni.
Any support in excess of these thresholds cannot be considered compatible under the Regional Aid Guidelines 2007–2013.
Mis tahes toetust, mis ületab seda piirmäära, ei peeta kokkusobivaks regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013.
These thresholds are not complied with in this case.
Kõnealusel juhul ei vasta piirmäärad nõuetele.
The measure must be assessed under both the Guidelines for National Regional Aid 2000–2006 and the Guidelines for National Regional Aid 2007–2013.
Meedet tuleb hinnata lähtudes nii regionaalabi suunistest aastateks 2000-2006 kui ka regionaalabi suunistest aastateks 2007–2013.
The former guidelines did not open up for operating aid for schemes such as the present.
Eelmistes suunistes ei olnud ette nähtud käesoleva kavaga sarnaseid tegevusabikavasid.
Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 (OJ L 139, 25.5.2006 p. 37 and EEA Supplement No 26, 25.5.2006 p. 1 as amended).
Otsus nr 195/04/COL, 14 juuli 2004, ELTs L 139, 25.5.2006, lk 37 ja EMP kaasandes nr 26, 25.5.2006, lk 1 muudetud kujul.
See the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts.
Vt järelevalveameti veebileht: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts.
http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.
http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (referred to as “OJ”) L 231, 3.9.1994 p. 1, and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1 (referred to as the “State Aid Guidelines”). The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille järelevalveamet võttis vastu ja andis välja 19. jaanuaril 1994 ja mis on avaldatud Euroopa Ühenduse Teatajas (edaspidi „EÜT”) L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1 (edaspidi „riigiabi suunised”) Riigiabi suuniste uuendatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
No 329/09/COL
nr 329/09/COL,
on the Norwegian scheme on support for alternative, renewable heating and electricity savings in private households
Norra abikava kohta, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTA JÄRELEVALVEAMET [1], VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6 and 7(3) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli [4] nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 3,
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid [5] EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ning tõlgendamise kohta,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [6],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL protokolli nr 3 II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta [6],
HAVING CALLED on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [7] and having regard to their comments,
OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele [7] ja võttes nende märkusi arvesse
By letter dated 13 October 2006 (Event No 393383) the Norwegian Association of Heat Producers (Varmeprodusentenes Forening) [8], filed a complaint alleging that state aid was granted in connection with the Norwegian scheme for alternative, renewable heating and electricity saving measures in private households [9].
Norra soojatootjate liit (Varmeprodusentenes Forening) esitas 13. oktoobri 2006. aasta kirjas (toiming nr 393383) kaebuse, [8] väites, et Norra abikava raames, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, [9] anti riigiabi.
The Complainant is an independent organisation whose objective is to safeguard the interests of producers of wood burning stoves.
Kaebuse esitaja on sõltumatu organisatsioon, kelle eesmärk on kaitsta puukütteahjude tootjate huve.
The Complainant submitted supplementary information by letter dated 19 October 2006 (Event No 395451).
Kaebuse esitaja saatis täiendavat teavet 19. oktoobri 2006. aasta kirjaga (toiming nr 395451).
On 19 December 2007, after various exchanges of correspondence [10], the Authority decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3.
19. detsembril 2007, pärast mitmete kirjade vahetamist, [10] otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Authority’s Decision No 716/07/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [11].
Järelevalveameti otsus nr 716/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes [11].
The Authority called on interested parties to submit their comments thereon.On 4 February 2008, the Norwegian authorities submitted comments (Event No 463573).
Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.Norra ametiasutused esitasid oma märkused 4. veebruaril 2008 (toiming nr 463573).
The Authority also received comments from interested parties, which were forwarded to the Norwegian authorities on 21 May 2008, 26 May 2008 and 14 January 2009 (respectively Event Nos 477954, 477902 and 503830).
Järelevalveamet sai märkused ka kolmelt huvitatud isikult, mis edastati Norra ametiasutustele 21. mail 2008, 26. mail 2008 ja 14. jaanuaril 2009 (vastavalt toimingud nr 477954, 477902 ja 503830).
The Norwegian authorities submitted their observations on these comments by letters dated 25 June 2008, 4 July 2008 and 6 March 2009 (respectively Event Nos 483303, 484722 and 511580).
Norra ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nimetatud märkuste kohta 25. juuni 2008. aasta, 4. juuli 2008. aasta ja 6. märtsi 2009. aasta kirjades (vastavalt toimingud nr 483303, 484722 ja 511580).
By letter dated 2 April 2009, the Complainant supplied further information (Event No 514264), which was forwarded to the Norwegian authorities on 8 April 2009 (Event No 514886).
Kaebuse esitaja esitas 2. aprilli 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet (toiming nr 514264), mis edastati Norra ametiasutustele 8. aprillil 2009 (toiming nr 514886).
By letter dated 7 May 2009, the Norwegian authorities presented further comments (Event No 517749).
7. mai 2009. aasta kirjas esitasid Norra ametiasutused täiendavaid märkusi (toiming nr 517749).
On 21 April 2009, representatives of the Authority met with representatives from the Norwegian Bio Energy Association [12], an independent association whose objective is to promote rational utilisation of bioenergy in Norway.
aprillil 2009 kohtusid järelevalveameti esindajad Norra bioenergia ühingu [12]. Tegemist on sõltumatu ühendusega, mille eesmärk on edendada bioenergia ratsionaalset kasutamist Norras.
NOBIO had submitted observations to the Authority’s Decision on 21 May 2008 (Event No 477954).
NOBIO esitas oma märkused järelevalveameti otsuse kohta 21. mail 2008 (toiming nr 477954).
THE ALTERNATIVE HEATING SCHEME
ALTERNATIIVSE KÜTTE KAVA
The Norwegian authorities have explained that only technologies which are suitable replacements to electricity as a primary source of heating are included under the alternative heating scheme.
Norra ametiasutused on selgitanud, et alternatiivse kütte kava hõlmab ainult neid kütteseadmeid, mis sobivad elektrienergia kui peamise kütteallika asendamiseks.
The scheme covers pellet stoves and boilers, heat pumps connected to waterborne heating systems and control systems for reducing consumption of electricity.
Kava hõlmab graanulipõleteid ja -katlaid, vesiküttesüsteemidega ühendatud soojuspumpasid ning juhtimissüsteeme elektrienergia tarbimise vähendamiseks.
As of August 2008 [15], investments in solar heating collectors connected to waterborne heating systems are also included in the scheme.
Alates 2008. aasta augustist [15] hõlmab kava ka investeeringuid vesiküttesüsteemidega ühendatud päikesepaneelidesse.
Only households that invest in the relevant heating technologies after submitting an application are eligible for funding.
Abikõlblikud on ainult need majapidamised, kes investeerivad asjakohastesse kütteseadmetesse pärast taotluse esitamist.
The grants are disbursed ex post, after the recipient has submitted a proof of purchase.
Toetus antakse hiljem, pärast seda, kui abisaaja on esitanud ostu tõendavad dokumendid.
Private households can apply for a maximum refund of 20 % of documented and eligible costs.
Kodumajapidamised saavad taotleda kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblike kulude hüvitamist.
The grants are limited to NOK 4000 for pellet stoves and electronic control systems.
Graanulipõletite ja elektrooniliste juhtimissüsteemide puhul antakse toetust kuni 4000 Norra krooni.
For heat pumps, pellet boilers and solar heating collectors the limit is NOK 10000.
Soojuspumpade, graanulikatelde ja päikesepaneelide puhul on piirmäär 10000 Norra krooni.
The aid scheme is administered by Enova SF, a public company (‘statsforetak’) fully owned by the Ministry of Petroleum and Energy.
Abikava haldab Enova SF, s.o täielikult nafta- ja energeetikaministeeriumile kuuluv avalik-õiguslik äriühing (statsforetak).
NATIONAL LEGAL BASIS FOR THE AID MEASURE
ABIMEETME RIIKLIK ÕIGUSLIK ALUS
The legal basis for the scheme is the State budget.
Kava õiguslik alus on riigieelarve.
The scheme was initiated in 2006 by Parliamentary proposition no 82 (2005-2006).
Kava algatati 2006. aastal parlamendile esitatud eelnõuga nr 82 (2005–2006).
The proposal was adopted by Parliament on 15 September 2006 with a budget of NOK 46 million.
Parlament võttis ettepaneku vastu 15. septembril 2006 koos 46 miljoni Norra krooni suuruse eelarvega.
In accordance with Parliamentary proposition no 22 (2006-2007), the scheme's budget was later increased by NOK 25 million to a total of NOK 71 million in the last revision of the state budget for 2006.
Parlamendile esitatud eelnõu nr 22 (2006–2007) kohaselt suurendati hiljem kava eelarvet 2006. aasta riigieelarve viimases paranduses 25 miljoni krooni võrra 71 miljoni Norra kroonini.
Enova was not granted additional funding for the scheme for 2007, but as only NOK 2 million were disbursed during 2006, the Parliament decided to transfer the remaining NOK 69 million to the scheme’s 2007 budget.
Enova SFile ei antud 2007. aastaks kava jaoks täiendavaid vahendeid, kuid kuna 2006. aastal maksti välja ainult 2 miljonit krooni, otsustas parlament kanda ülejäänud 69 miljonit krooni üle kava 2007. aasta eelarvesse.
Thus the total aid scheme budget for 2008 amounted to NOK 60 million.
Seega oli abikava kogueelarve 2008. aastal 60 miljonit Norra krooni.
Since its initiation a total of NOK 142 million have been allocated to the scheme over the state budged, of which NOK 72 million had been disbursed by the end of 2008; there is no defined timeframe for the scheme [18].
Alates kava kasutuselevõtmisest on sellele riigieelarvest eraldatud kokku 142 miljonit Norra krooni, millest 72 miljonit oli 2008. aasta lõpuks välja makstud; kava ei ole tähtajaline [18].
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis that the alternative heating scheme could involve state aid.
Järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse, tuginedes asjaolule, et alternatiivse kütte kava võib sisaldada riigiabi.
Although the direct beneficiaries of the scheme are final consumers, the scheme is aimed at promoting the use of specific heating technologies.
Kuigi kava otsesed abisaajad on lõpptarbijad, on see suunatud teatavate konkreetsete kütteseadmete kasutamise edendamisele.
Therefore, the Authority questioned whether indirect state aid is granted to producers, importers and/or sellers of the heating technologies covered by the scheme.
Seetõttu tõstatas järelevalveamet küsimuse, kas kava raames antakse kaudset riigiabi sellega hõlmatud kütteseadmete tootjatele, importijatele ja/või müüjatele.
The Authority had doubts whether the scheme could be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Järelevalveamet kahtles, kas kava saab pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks.
More specifically, the Authority had doubts as to whether the Environmental Aid Guidelines could be applicable as the indirect aid would not contribute to the reduction of the amount of energy used in the producers and/or importers production cycle.
Täpsemalt kahtles järelevalveamet selles, kas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid saaks kohaldada, kuna kaudne abi ei aitaks kaasa tootjate ja/või importijate tootmistsüklis kasutatava energiahulga vähendamisele.
Furthermore, the Authority questioned whether the scheme could be considered compatible under Article 61(3)(c) EEA.
Peale selle tahtis järelevalveamet teada, kas kava saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.
The Norwegian authorities argue that the only recipients of the alternative heating scheme are private households which are not undertakings within the meaning of the EEA competition rules, and that the measure, for that reason, cannot be considered to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Norra ametiasutused väidavad, et alternatiivse kütte kava ainsad abisaajad on kodumajapidamised, kes ei ole ettevõtjad EMP konkurentsieeskirjade tähenduses, ning et seetõttu ei saa seda meedet pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Furthermore, the Norwegian authorities argue that the scheme is not selective as the advantage conferred on the recipient is justified by the nature or general scheme of the system of which it is part and therefore cannot be considered as state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et kava ei ole valikuline, kuna abisaajale antav eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, millesse see kuulub ning et seetõttu ei saa seda pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Additionally, the Norwegian authorities argue that the scheme does not distort or threaten to distort competition since wood burning stoves and the technologies entitled to support cannot be regarded as substitutable products and thus not within the same relevant product market.
Norra ametiasutused väidavad ka, et kava ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, kuna puukütteahjusid ja toetuskõlblikke kütteseadmeid ei saa pidada asendatavateks toodeteks ega seetõttu ka samale asjaomasele tooteturule kuuluvateks toodeteks.
The Norwegian authorities consider the relevant market to be ‘those technologies which can replace electric heating and provide the same level of heating comfort as electric heating during day and night, or in a more technical language, base load heating systems’ [19].
Norra ametiasutuste arvates moodustavad asjaomase turu „küttesüsteemid, mis suudavad asendada elektrikütet ja pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust või tehnilisemas keeles – baaskoormuse küttesüsteemid” [19].
Finally, in case the Authority were to find that the scheme constituted state aid within the meaning of Article 61(1) EEA, the Norwegian authorities argue that the scheme is justifiable under both Article 61(2)(a) and 61(3)(c) EEA on the basis of its respectively social and environmental objectives.
Seega peaks puuküttesüsteeme käsitama niinimetatud tippkoormuse küttesüsteemidena.Lõpuks, juhul kui järelevalveamet leiab, et kava kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, siis väidavad Norra ametiasutused, et kava on põhjendatud nii EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kui ka sama artikli lõike 3 punkti c alusel selle vastavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitse eesmärkide põhjal.
The Authority has received comments from two third parties: the Norwegian Association of Heat Producers, which is the Complainant, and NOBIO.
Järelevalveamet sai märkusi kahelt kolmandalt isikult: Norra soojatootjate liidult, kes on kaebuse esitaja, ja NOBIOlt.