natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the return, apart from a normal return on invested capital, is either left in the society or divided among the members on the basis of their share of the trade with the group, and
tulu, välja arvatud tavaline tulu investeeritud kapitalist, jääb kogukonda või see jagatakse liikmete vahel, lähtudes nende osast rühmaga tehtud tehingutes ja
Furthermore, it follows from Section 3(2) of the Act on cooperatives that the members of a cooperative are not obliged to contribute capital to the cooperative unless the individual member has agreed to this in writing when subscribing for membership or in a separate agreement.
Lisaks sätestatakse paragrahvi 3 lõikes 2, et ühistu liikmed ei ole kohustatud andma ühistule kapitali, välja arvatud juhul, kui üksikliige on liikmeks astumise käigus või eraldi lepingus selleks kirjaliku nõusoleku andud.
This requirement is only set aside if the duty to pay a membership contribution is stipulated in the statutes of the cooperative.
Kõnealune nõue ei kehti vaid juhul, kui ühistu põhikirjas on ette nähtud liikmemaksu maksmise kohustus.
In addition, it follows from the same provision that any duty to contribute capital must be limited, either to a certain amount or in some other way.
Lisaks järeldub samas lõikest, et kapitali andmise kohustus peab olema piiratud kas teatava summaga või mingil muul viisil.
THE COOPERATIVE MOVEMENT IN NORWAY [20]
ÜHISTULINE LIIKUMINE NORRAS [20]
There are approximately 4000 cooperatives in Norway with more than 2 million members altogether.
Norras on ligikaudu 4000 ühistut, millesse kuulub kokku rohkem kui 2 miljonit liiget.
The cooperatives operate mainly in agriculture, fisheries, housing and in the consumer sector, but also in other parts of the economy, such as insurance, transport, energy supply, health care, media etc.
Ühistud tegutsevad peamiselt põllumajandus-, kalandus-, elamumajandus- ja tarbijasektoris, aga ka muudes majandusharudes, näiteks kindlustuses, transpordis, energiavarustuses, tervishoius, meedias jne.
The Federation of Norwegian Agricultural Co-operatives (FNAC) includes 14 nationwide organisations involved in activities such as processing, sale and purchasing of agricultural products and goods used for agricultural production (fertilisers, machines etc.), breeding, credit and insurance.
Norra põllumajandusühistute föderatsiooni (FNAC) kuuluvad 14 üleriigilist organisatsiooni, mille tegevus hõlmab näiteks põllumajandustoodete ja põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavate vahendite (väetised, masinad jne) töötlemist, müüki ja ostu, tõuaretust, krediteerimist ja kindlustust.
The agricultural cooperatives have more than 50000 individual members (farmers), about 19000 employees and the annual turnover is over NOK 58 billion (approximately EUR 6 billion).
Põllumajandusühistutel on rohkem kui 50000 üksikliiget (põllumajandustootjat), ligikaudu 19000 töötajat ja nende aastane käive on kokku üle 58 miljardi Norra krooni (ligikaudu 6 miljardit eurot).
The agricultural cooperatives are owners of some of the most well-known Norwegian brands like TINE (dairy products), Gilde (red meat) and Prior (eggs and poultry).
Põllumajandusühistud on mõnede kõige tuntumate Norra kaubamärkide omanikud, näiteks TINE (piimatooted), Gilde (punane liha) ja Prior (munad ja kodulinnud).
The main objectives of the agricultural cooperatives are to provide channels for processing and marketing of agricultural produce, and to provide good conditions for access to capital and input items to the production on each farm.
Põllumajandusühistute peamine eesmärk on pakkuda kanaleid põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ning luua igas põllumajandusettevõttes head tingimused ligipääsuks kapitalile ja tootmissisenditele.
According to the Norwegian Raw Fish Act [21], the Norwegian cooperative sales organisations have an exclusive right to take care of all first-hand marketing of fish and shellfish, except farmed fish.
Norra toorkalaseaduse [21] kohaselt on vaid Norra müügiühistutel õigus tegeleda kogu kala, välja arvatud kasvatatud kala, ja karpide turustamisega otsesest allikast.
There are six cooperative sales organisations in this sector.
Selles sektoris tegutseb kuus müügiühistut.
The operational area of each organisation is related either to a geographic area and/or to the species.
Nende tegevusvaldkond on seotud geograafilise piirkonna ja/või liigiga.
The cooperative sales organisations are owned by the fishermen themselves.
Müügiühistute omanikeks on kalurid ise.
In addition to the marketing functions, the sales organisations also have control functions as to the protection of marine resources.
Lisaks turustusülesannetele on müügiühistutel ka kontrollifunktsioon seoses mere elusressursside kaitsega.
The first hand marketing value of fish and shellfish is approximately NOK 6 billion (approximately EUR 620 million).
Otsesest allikast turustatava kala ja karpide väärtus on kokku ligikaudu 6 miljardit Norra krooni (ligikaudu 620 miljonit eurot).
90 % of all fish and shellfish are exported.Coop NKL BA is the central organisation for the Norwegian consumer cooperatives.
90 % kalast ja karpidest eksporditakse.Coop NKL BA on Norra tarbijaühistute keskorganisatsioon.
Coop is a grocery chain that has approximately 1,1 million individual members organised in 140 cooperatives.
Coop on toidukaubanduskett, millel on ligikaudu 1,1 miljonit üksikliiget, mis on omakorda koondunud 140 ühistusse.
It operates more than 1350 stores with an annual turnover of approximately NOK 34 billion (approximately EUR 3,6 billion) and around 22000 employees.
Coopil on enam kui 1350 kauplust, mille aastakäive on ligikaudu 34 miljardit Norra krooni (ligikaudu 3,6 miljardit eurot) ning kus töötab ligikaudu 22000 palgatöötajat.
The market share is 24 % of the market for groceries.
Toidukaubandusturul on Coopi turuosa 24 %.
Coop is also involved in food processing and cooperates with the other Scandinavian cooperative retail organisations with regard to purchasing and processing.
Coopi tegevuste hulka kuulub ka toiduainete töötlemine ning Coop teeb ostmise ja töötlemise vallas koostööd muude Skandinaavia jaekaubandusorganisatsioonidega.
The main objectives of the consumer cooperatives are to provide the members with sound and useful goods and services at competitive prices, and at the same time to be an interest organisation for the members in consumer issues.
Tarbijaühistute peamine eesmärk on pakkuda liikmetele usaldusväärseid ja kasulikke tooteid ja teenuseid konkurentsihindadega ning esindada samal ajal oma liikmete huve tarbijaküsimustes.
The Norwegian Federation of Co-operative Housing Associations (NBBL) is a national membership association representing 86 cooperative housing associations, and comprises 772000 individual members and 378000 housing units in close to 5100 affiliated housing cooperatives.
Norra elamuühistute föderatsioon (NBBL) on riiklik keskühistu, mis esindab 86 elamuühistut ja koosneb 772000 üksikliikmest ning 378000 elamuüksusest, mis kuuluvad ligikaudu 5100 ühendatud elamukooperatiivi. Elamuühistud on erineva suurusega, nende üksikliikmete arv ulatub 100st kuni 190000ni.
Cooperative housing associations vary in size, counting from 100 to 190000 individual members.
Elamukooperatiividele kuulub linnade elamumajanduses oluline turuosa.
Housing cooperatives hold a significant share of the housing market in the cities, in Oslo the market share is close to 40 %, the national average being 15 %.
Oslos on turuosa peaaegu 40 %, riigi keskmine on 15 %.
The main objectives are to secure good and suitable dwellings for the members and to work for good and stable conditions for cooperative housing.
Peamisteks eesmärkideks on kindlustada liikmetele head ja sobivad elukohad ning aidata luua ühistuelamumajandusele head ja stabiilsed tingimused.
NORWEGIAN RULES ON CORPORATE TAXATION AND THE POSITION AS REGARDS COOPERATIVES
NORRA ETTEVÕTJATE TULUMAKSUSTAMISE EESKIRJAD JA ÜHISTUTE OLUKORD
The general corporate tax in Norway is currently 28 %.
Ettevõtjate üldine tulumaksumäär on Norras praegu 28 %.
However, the Norwegian Supreme Court has concluded that share deposits are not taxable income for the receiving company [22].
Samas on Norra Riigikohus otsustanud, et aktsia(osa)kapitali suunatavad vahendid ei ole vastuvõtva ettevõtja jaoks maksustatav tulu [22].
The reason is that the contributions are deemed to have been previously taxed as the contributor’s income.
Põhjus seisneb selles, et need loetakse juba varem maksustatuks vahendite suunaja tuluna.
Hence, whereas an undertaking has to pay 28 % tax on equity financed through the undertaking’s own income, no tax is paid with regard to deposits from the shareholders or the public.
Seega, kui ettevõtja peab maksma 28 % maksu aktsiatelt, mida ettevõtja on finantseerinud oma tulust, siis osanike või avalikkuse vahenditelt maksu ei maksta.
According to the Norwegian Act on cooperatives, they cannot issue shares to the public or issue other capital certificates or securities.
Vastavalt Norra ühistuseadusele ei saa nad osakuid avalikult emiteerida, samuti ei saa nad emiteerida muid osalustõendeid ega väärtpabereid.
Furthermore, it is considered that the principle of open membership limits the size of capital contributions that the cooperatives can claim from their members.
Lisaks ollakse seisukohal, et vaba liikmelisuse põhimõte piirab kapitalimahutuste suurust, mida ühistud oma liikmetelt nõuda saavad.
According to the notification, the obligations and limitations imposed on the cooperatives by law are seen by the Norwegian authorities as essential and inherent in the cooperative principles.
Vastavalt teatisele peavad Norra ametiasutused ühistutele seadusega pandud kohustusi ja piiranguid olulisteks ning ühistute põhimõtete olemuslikuks osaks.
Hence, the Norwegian authorities consider that the lifting of these restrictions would violate fundamental cooperative principles.
Seega leiavad Norra ametiasutused, et nende piirangute tühistamine rikuks ühistute aluspõhimõtteid.
The Norwegian authorities point out that the Norwegian Act on cooperatives may be stricter on this point than the legislation on cooperatives in other European states.
Norra ametiasutused rõhutavad, et Norra ühistuseadus võib selles küsimuses olla rangem kui muude Euroopa riikide ühistuseadused.
As an example, the Norwegian authorities refer to Article 64 of the EC Regulation on the Statute for a European Cooperative Society [23], according to which the cooperative may provide for the issuing of securities other than shares which may be subscribed both by members and non-members.
Näitena toovad Norra ametiasutused EÜ määruse Euroopa ühistu põhikirja kohta [23] artikli 64, mille kohaselt võib ühistu korraldada aktsiatest erinevate väärtpaberite emissiooni, mida võivad märkida nii liikmed kui ka isikud, kes ei ole liikmed.
By Decision No 719/07/COL, the Authority decided to open the formal investigation procedure with regard to the notified scheme.
Järelevalveamet otsustas algatada otsusega nr 719/07/COL ametliku uurimismenetluse seoses teatatud skeemiga.
In the opening decision, the Authority’s preliminary view was that the scheme constituted State aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Järelevalveamet väljendas algatamisotsuses esialgset seisukohta, et skeem kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Firstly, the Authority considered that the proposed tax benefit for cooperatives confers an advantage on the cooperatives.
Esiteks leidis järelevalveamet, et kavandatav ühistute maksusoodustus annab ühistutele eelise.
Secondly, the Authority considered the tax benefit for cooperatives to be selective and had doubts that it would be justified by the nature or general scheme of the Norwegian tax system.
Teiseks leidis järelevalveamet, et ühistute maksusoodustus on selektiivne ja kahtles, kas seda on võimalik õigustada Norra maksusüsteemi olemuse või üldskeemiga.
On the basis that the scheme would reduce the corporate tax payable by the cooperatives covered, the Authority expressed doubts as to whether the scheme might not distort or threaten to distort competition.
Lähtudes sellest, et skeem vähendab ettevõtte tulumaksu, mida hõlmatud ühistud peavad maksma, avaldas järelevalveamet kahtlust, et skeem võib moonutada või ohustada konkurentsi.
Finally, the Authority expressed doubts as to whether the notified measure could be regarded as complying with any of the exemptions set out in Article 61 EEA and therefore be deemed compatible with the State aid rules of the EEA Agreement.
Järelevalveamet kahtles ka selles, et teatatud meede sobib mõne EMP lepingu artikli 61 erandi alla ning et seetõttu võib seda pidada kooskõlas olevaks EMP lepingu riigiabieeskirjadega.
COMMENTS OF THE NORWEGIAN AUTHORITIES
NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
The Norwegian authorities argue that the proposed tax deduction does not confer an advantage on the cooperatives.
Norra ametiasutused väidavad, et kavandatav maksuvähendus ei anna ühistutele mingit eelist.
On the one hand, the Norwegian authorities hold that the tax deduction should be considered ‘part of a bargain whereby the tax scheme constitutes payments from the State to cooperative companies for adapting to the current legal framework for cooperatives’ [24].
Ühest küljest leiavad Norra ametiasutused, et kõnealust maksuvähendust tuleb lugeda „osaks tehingust, kus maksuskeem on riigipoolne tasu ühistutele kehtiva ühistute õigusraamistikuga kohanemise eest” [24].
The State thereby safeguards the cooperative form as an alternative to limited companies, which is considered as an intangible benefit in the public interest.
Selle käigus kaitseb riik piiratud vastutusega äriühingutele alternatiivi pakkuvat ühistulist tegevust, mida loetakse rahas mõõdetamatuks avalikuks huviks.
On the other hand, the Norwegian authorities argue that the tax deduction should be regarded as compensation for the extra costs incurred by the cooperatives due to the restrictions imposed on them when it comes to access to equity capital, considered as a structural disadvantage for the cooperative.
Teisest küljest väidavad Norra ametiasutused, et maksuvähendust tuleb vaadelda kui hüvitist lisakulude eest, mida ühistud peavad kandma seoses neile kehtestatud piirangutega osakapitalile juurdepääsemisel, mida peetakse ühistute struktuurseks halvemuseks.
The Norwegian authorities state that it is their assumption that the measure in question merely compensates and counteracts the fundamental disadvantage imposed on the cooperatives when it comes to access to equity capital.With regard to both arguments, the Norwegian authorities state that the scheme is in accordance with the market investor principle.
Norra ametiasutused väidavad, et nende arvates hüvitatakse kõnealuse meetmega vaid kõige ebasoodsam tingimus, mis on ühistute suhtes kehtestatud seoses ligipääsuga osakapitalile, või vähendatakse selle mõju.Mõlema argumendi puhul leiavad Norra ametiasutused, et skeem on kooskõlas turuinvestori põhimõttega.
The argument seems to be based on the view that the aid granted under the scheme will not exceed the extra cost involved in operating as a cooperative nor the public benefit of safeguarding the cooperative form.
See tundub toetuvat arusaamale, et skeemi raames antav abi ei ületa ühistuna tegutsemisega kaasnevat lisakulu ega ühistulise vormi kaitsmisest saadavat avalikku kasu.
Furthermore, the Norwegian authorities maintain that the use of a fiscal measure does not prevent the use of the market investor principle, as the form of aid chosen by the State should be irrelevant.
Lisaks sellele jäävad Norra ametiasutused seisukohale, et rahalise meetme kasutamine ei takista turuinvestori põhimõtte rakendamist, sest riigi valitud abi vorm ei tohiks olla oluline.
It follows from the practice of the European Courts and the European Commission that the fact that a measure compensates for a disadvantage suffered by an undertaking, does not imply that the measure cannot be regarded as conferring an advantage on the undertaking.
Vastavalt Euroopa kohtute ja komisjoni praktikale ei tähenda tõsiasi, et meede hüvitab ettevõtja ebasoodsa olukorra, veel seda, et meedet ei saa lugeda ettevõtjale eelist andvaks.
According to the Norwegian authorities, this practice does not apply to the present case.
Norra ametiasutuste väitel kõnealuse juhtumi puhul see praktika ei kehti.
All limited liability companies have the possibility to increase their equity by receiving deposits which are non-taxable income for the company.
Kõigil piiratud vastutusega äriühingutel on võimalus suurendada aktsia(osa)kapitali, saades vahendeid, mis on ettevõtjale mittemaksustatav tulu.
The scheme merely compensates for the disadvantage and puts the cooperatives on an equal footing with other companies.
Kõnealune skeem vaid hüvitab ühistute halvemuse ja asetab need muude ettevõtjatega võrdsesse olukorda.
The Norwegian authorities furthermore argue that the present case can be distinguished from the European Commission’s decision in the OTE case [25] since the tax benefit and the extra cost due to the obligation in the present case occur simultaneously.
Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et kõnealust juhtumit on võimalik eristada komisjoni otsusest seoses OTE juhtumiga, [25] sest maksusoodustus ja kohustusest tulenev lisakulu tekivad kõnealusel juhul üheaegselt.
The Norwegian authorities read paragraph 101 in the OTE case as indicating that this might be of importance for the qualification as State aid.
Norra ametiasutused mõistavad OTE juhtumi lõiget 101 kui viidet, et see võib olla riigiabina määratlemisel oluline.
Concerning the selectivity of the scheme, the Norwegian authorities state that the scheme results in treating cooperatives as if the equity had been financed by shareholders.
Skeemi selektiivsuse kohta väidavad Norra ametiasutused, et skeemi tulemusena koheldakse ühistuid samamoodi nagu juhul, kui osakapitali suurenemist oleksid rahastanud osanikud.
The tax benefit enables the receiving cooperative to allocate the same amount as equity without having to pay tax, as if it had received a similar amount as share deposits.
Maksusoodustuse tõttu saab vastuvõttev ühistu paigutada teatava summa osakapitali ilma selle eest maksu maksmata, samamoodi nagu juhul, kui ta oleks saanud selle summa aktsia(osa)kapitali suunatud vahenditena.
Consequently, in the opinion of the Norwegian authorities, the general rule concerning equity deposits is made applicable to the cooperatives.
Seetõttu leiavad Norra ametiasutused, et ühistute suhtes kohaldatakse aktsia(osa)kapitali suunatavate vahendite kohta kehtivat üldreeglit.
Moreover, the Norwegian authorities claim that the notified scheme is in accordance with the EEA State aid rules and the principles expressed in the Commission Communication on cooperatives [26].
Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et teatatud skeem on vastavuses EMP lepingu riigiabi eeskirjade ning komisjoni teatises ühistute kohta [26] esitatud põhimõtetega.
The Norwegian authorities in particular refer to Section 3.2.6 of the Commission Communication, according to which specific tax treatment of cooperatives may be welcomed.Finally, regarding distortion of competition, the Norwegian authorities argue that the scheme merely counteracts an existing distortion at the expense of the cooperatives, and therefore presumably improves the efficiency of the markets affected.
Norra ametiasutused viitavad konkreetselt komisjoni teatise jaole 3.2.6, milles sätestatakse, et ühistute maksualast erikohtlemist võib lubada.Lisaks väidavad Norra ametiasutused konkurentsi moonutamise kohta, et skeemiga kõrvaldatakse vaid olemasolev ühistuid kahjustav moonutus ning seetõttu paraneb tõenäoliselt asjaomaste turgude tõhusus.
Following the publication of Decision No 719/07/COL to open the formal investigation procedure with regard to the notified aid to certain cooperatives, the EFTA Surveillance Authority has received comments from a number of third parties.
Pärast otsuse nr 719/07/COL (ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses teatatud abiga teatavatele ühistutele) avaldamist on EFTA järelevalveamet saanud märkusi paljudelt kolmandatelt isikutelt.
The comments of the French Government refer, in essence, to the special character of cooperatives, and emphasise that the notified scheme is only intended to compensate the cooperatives for their structural disadvantages.
Prantsuse valitsuse märkustes osutatakse peamiselt ühistute eripärale ja rõhutatakse, et teatatud skeemi eesmärk on vaid ühistute struktuurse halvemuse hüvitamine.
Cooperatives Europe represents cooperatives across Europe and aims at supporting and developing cooperative enterprises.
Cooperatives Europe esindab ühistuid kõikjal Euroopas eesmärgiga neid toetada ja arendada.
Initially, the organisation refers to the specific identity of the cooperative, recognised by Community authorities.
Kõigepealt viitab kõnealune organisatsioon ühistute erilisele olemusele, mida on tunnustanud ka ühenduse asutused.
Cooperatives Europe believes that the specific schemes that cooperatives benefit from should not be compared to the schemes that apply to other forms of enterprises since the schemes are the operational translation of the cooperative principles.
Cooperatives Europe usub, et ühistutele kasulikke eriskeeme ei peaks võrdlema skeemidega, mida kohaldatakse muude ettevõtlusvormide suhtes, sest kõnealused skeemid kujutavad endast ühistuliste põhimõtete sisseviimist igapäevasesse tegevusse.
Furthermore, Cooperatives Europe argue that specific tax arrangements for cooperatives do not have the objective or the effect of establishing unfair competition, but rather are designed to take into account and to compensate for the limitations that are inherent in the cooperative form in a proportionate way.
Lisaks väidab Cooperatives Europe, et ühistute suhtes kohaldatavate maksualaste erimeetmete eesmärk ei ole kõlvatu konkurentsi tekitamine ning sellist mõju need ei avalda, vaid need on välja töötatud selleks, et võtta arvesse ja hüvitada proportsionaalsel viisil ühistulisele ettevõtlusvormile omaseid piiranguid.
According to Cooperatives Europe, the scheme is justified by a principle of equality as the cooperatives suffer from certain disadvantages, inter alia regarding access to capital.
Cooperatives Europe’i väitel õigustab skeemi võrdõiguslikkuse põhimõte, sest ühistud on teatavas mõttes ebasoodsas olukorras, sealhulgas seoses ligipääsuga kapitalile.
Cooperatives Europe considers that the cooperatives are subject to an autonomous legal scheme which takes their specifics into consideration.
Cooperatives Europe leiab, et ühistute tegevust reguleeritakse nende erisusi arvesse võtva autonoomse õigusskeemiga.
It is argued that if a tax scheme specific to cooperatives conforms with the logic of the legal system in the Member State, is a consequence of the modes of operational functioning of the cooperative linked to the cooperative principles and values and is proportional to the limitations imposed by these modes of cooperative functioning, it cannot be considered to be State aid or an advantage but is simply a scheme that stems from a logic of functioning that is different from other forms of enterprise and is justified by an equality of treatment between different forms of enterprises.
Cooperatives Europe’i väidab, et kui ühistutele kehtestatud erimaksuskeem on kooskõlas liikmesriigi õigussüsteemi loogikaga ja kui see on tekkinud ühistuliste põhimõtete ja väärtustega seotud tegutsemisviiside tagajärjel ning kui see on proportsionaalne piirangutega, mida need tegutsemisviisid seavad, ei saa seda lugeda riigiabiks ega eeliseks, vaid tegemist on üksnes skeemiga, mis toetub muude ettevõtlusvormide omast erinevale tegutsemisloogikale ning mida õigustab võrdne kohtlemine erinevate ettevõtlusvormide vahel.
Finally, Cooperatives Europe argues that the scheme compensates for the disadvantages the cooperatives suffer from and thereby recognises the logic of the cooperative system and its rights to compete on an equal footing.
Lõpuks väidab Cooperatives Europe, et skeemiga hüvitatakse ühistute halvemused ning selle kaudu tunnustatakse ühistusüsteemi loogikat ja selle õigust konkureerida võrdsetel alustel.