natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The municipalities of Aremark, Rømskog and Marker (situated in the NUTS level III region of Østfold) even though not strictly contiguous with the rest of the map of assisted areas have been included as the distance between these municipalities and the NUTS level III region Hedmark is of less than 10 kilometres and as the population density in these municipalities is very low (average of 6 inhabitants/km2).
Aremark’i, Rømskog’i ja Markeri vallad (mis paiknevad Østfoldi NUTS III tasandi piirkonnas), mis küll ei külgne rangelt ülejäänud toetatavate aladega kaardil, on kantud kaardile, kuna nende valdade ja NUTS III tasandi piirkonna Hedmark’i vaheline kaugus on alla 10 kilomeetri ning nende valdade rahvastiku tihedus on väga madal (keskmiselt 6 elanikku/km2). Nende valdade kogu elanikkonna arv on 5331 Kaardile on kantud Aremarki, Rømskogi ja Markeri vallad (mis paiknevad Østfoldi NUTS III tasandi piirkonnas), mis rangelt võttes ei külgne kaardile kantud ülejäänud toetatavate aladega, on kantud kaardile, kuna nende valdade ja NUTS III tasandi piirkonna Hedmarki vaheline kaugus on alla 10 kilomeetri ning nende valdade rahvastiku tihedus on väga madal (keskmiselt 6 elanikku/km2).
The overall population in these municipalities is 5331.
Nende valdade rahvaarv on kokku 5331.
Paragraph (21).
Lõige 21.
Paragraph (37).
Lõige 37.
Paragraph (38).
Lõige 38.
Paragraph (89).
Lõige 89.
Paragraph (26(c)).
Lõike 26 punkt c.
Regional Aid Map Norway 2007-2013
Norra regionaalabi kaart 2007–2013
Population coverage 27,5 per cent
Elanikkond 27,5 %
List of municipalities proposed as eligible for national regional aid by the Norwegian authorities
Loetelu valdadest, mis Norra ametiasutuste ettepaneku kohaselt on regionaalabikõlblikud
The table below shows all the municipalities proposed as eligible for national regional aid by the Norwegian authorities:
Allpool on loetletud vallad, mis Norra ametiasutuste ettepaneku kohaselt on regionaalabikõlblikud:
No 227/06/COL
nr 227/06/COL,
with regard to State aid in favour of Farice hf.
seoses riigiabiga ettevõtjale Farice hf.
(Iceland)
(Island)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTA JÄRELEVALVEAMET, [1]VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ja 26. protokolli,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 thereof,
VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, [3] millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artiklit 24,
HAVING REGARD to Article 1(2) in Part I and Articles 4(4), 6, 7(3) and 10 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6, artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 10,
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines [4] on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 17 on State guarantees and Chapter 19 on public authorities’ holdings,
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid [4] EMP lepingu artiklite 61 ja 62 rakendamiseks ja tõlgendamiseks, eriti selle punkti 17 riigigarantiide kohta ning punkti 19 riigi osaluste kohta äriühingutes,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 125/05/COL to initiate the formal investigation procedure with regard to State aid in favour of Farice hf. calling on interested parties to submit their comments thereon [5],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti otsust nr 125/05/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabiga ettevõtjale Farice hf., milles kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi, [5]
By letter dated 27 February 2004 of the Icelandic Mission to the European Union, forwarding a letter from the Ministry of Finance dated 26 February 2004, the Icelandic authorities notified the Authority of a state guarantee in favour of a submarine cable project in Iceland, i.e. the Farice project.
Islandi esindus Euroopa Liidu juures edastas 27. veebruari 2004. aasta kirjas rahandusministeeriumi 26. veebruari 2004. aasta kirja, millega Islandi ametiasutused teavitasid järelevalveametit riigigarantii andmisest Islandi merealuse kaabli projektile, s.o Farice’i projektile.
The letter was received and registered on 1 March 2004 (Event No 257593).
Järelevalveamet sai kirja kätte ja registreeris selle 1. märtsil 2004 (juhtum nr 257593).
The Authority received no comments from interested parties.The Icelandic authorities submitted their comments to Decision No 125/05/COL by letter dated 28 June 2005 (Event No 324236).
Järelevalveamet ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.Islandi ametiasutused esitasid 28. juuni 2005. aasta kirjas oma märkused otsuse nr 125/05/COL kohta (juhtum nr 324236).
As mentioned in the decision to open the formal investigation procedure, under separate competition proceedings, the Authority had expressed certain competition concerns by letter to Farice hf. dated 31 January 2003.
Nagu on märgitud ka ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, väljendas järelevalveamet 31. jaanuari 2003. aasta kirjas ettevõtjale Farice hf. mõlema konkurentsimenetluste puhul teatavaid konkurentsiprobleeme.
The Authority had also requested information concerning the Farice project which was relevant for the assessment of the project’s competitive impact.
Järelevalveamet on küsinud teavet ka Farice’i projekti kohta, mis oli vajalik projekti hindamiseks konkurentsi seisukohalt.
By letter dated 6 May 2004 the Authority addressed a formal request for information to Farice hf. [8].
Järelevalveamet esitas ettevõtjale Farice hf. oma 6. mai 2004. aasta kirjas ametliku teabenõude.
DESCRIPTION OF THE FARICE PROJECT
FARICE’I PROJEKTI KIRJELDUS
The Farice project concerns the construction and management of an undersea telecommunications cable connecting Iceland and the Faeroe Islands with Scotland.
Farice’i projekt seisnes Islandit ja Fääri saari Šotimaaga ühendava merealuse telekommunikatsioonikaabli ehitamises ja haldamises.
Since 1994, Iceland and the Faeroe Islands have been internationally connected with the undersea telecommunication cable CANTAT-3.
Alates 1994. aastast on Island ja Fääri saared rahvusvahelises ühenduses merealuse telekommunikatsioonikaabli kaabli CANTAT-3 kaudu.
CANTAT-3 was set up as a consortium cable.
CANTAT-3 paigaldati konsortsiumi kaablina.
Access to CANTAT-3 was secured via membership of the consortium [9], by indefeasible rights of use and by leasing capacity from the consortium member Teleglobe.
Juurdepääs CANTAT-3-le oli tagatud konsortsiumi liikmetele [9] tühistamatu kasutusõigusega ja konsortsiumi liikme Teleglobe’i rentimisvõimsusega.
CANTAT-3 has connection points in Canada, Iceland, the Faeroe Islands, Denmark, the United Kingdom and Germany.
CANTAT-3-l on ühenduspunktid Kanadas, Islandil, Fääri saartel, Taanis, Ühendkuningriigis ja Saksamaal.
With the build-up of trans-Atlantic cable systems competing with CANTAT-3, the founders of CANTAT-3 had access to other, more economical connections.
CANTAT 3-ga konkureerivate üleatlandiliste kaabelsüsteemide ehitamisega said CANTAT-3 loojad juurdepääsu teistele, majanduslikult kasulikematele ühendustele.
The Icelandic and the Faeroe parties, however, still had to rely on the CANTAT-3 connection.
Island ja Fääri saared said siiski tugineda vaid CANTAT- 3 ühendusele.
This was one consideration for these parties to take into account during the development of a new connectivity.
See oli kõnealustele osapooltele üheks arvesse võetavaks kaalutluseks uue ühenduvuse arendamise ajal.
In addition, the CANTAT-3 cable had certain technical limitations, as it is an older generation cable which has limited capacity and is not always reliable.
Lisaks olid CANTAT-3 kaablil teatavad tehnilised piirangud, kuna see on vanema põlvkonna kaabel, millel on piiratud võimsus ja mis ei ole alati usaldusväärne.
According to information by the Icelandic authorities, the geographically isolated location of the two countries and the limited market size prevented this.Costs of satellite connections, which serve as a second connectivity, are expected to rise and are, in any event, not considered appropriate for transmitting delay-sensitive Internet traffic.
Islandi ametiasutuste andmete kohaselt takistasid seda kahe kõnealuse riigi geograafiliselt isoleeritud asukoht ja turu piiratud suurus. Eeldatakse, et satelliitühenduste (mis on teiseks ülekandealternatiiviks) kulud suurenevad ja ei ole mitte mingil juhul sobivad viivitustundliku Interneti-ühenduse edastamiseks.
In order to handle the increased telecommunication traffic, an alternative had to be developed.
Selleks et tulla toime kasvava telekommunikatsiooni mahuga, tuli välja arendada alternatiiv.
The Farice project came about from an initiative by the (at the time) almost 100 % state owned Icelandic telecom operator Landssími Íslands hf.
Farice’i projekti algatas peaaegu 100 % riigi omanduses olev Islandi telekommunikatsioonioperaator Landssími Íslands hf.
(hereinafter Síminn [10]) and the incumbent telecom operator in the Faeroe Islands, Føroya Tele, which were considering the development of a submarine cable linking Reykjavík, Tórshavn and Edinburgh.
(edaspidi „Síminn”) [10] ja Fääri saartel turgu valitsev operaator Føroya Tele, kes kaalusid merealuse kaabli ühendust Reykjaviki, Tórshavni ja Edinburghi vahel.
However, in 2002 it became clear that the Farice project seemed unable to gain momentum as a purely commercial business case [11].
Vaatamata sellele selgus 2002. aastal, et Farice’i projekti ei ole võimalik käivitada puhtärilise ettevõtmisena.
A feasibility study conducted in March 2002 concluded that it would not be possible to fund the project through conventional project financing.
aasta märtsis läbi viidud teostatavusuuringus järeldati, et projekti ei ole võimalik rahastada tavapärase projektide rahastamise kaudu.
A broad alliance behind the project was sought in order to secure its realisation.
Projekti toetuseks püüti leida laiaulatuslikku liitu, et tagada selle elluviimine.
This resulted in two decisions:
Selle raames võeti vastu kaks otsust.
Firstly, the communication authorities of Iceland and the Faeroe Islands became involved in the preparation of the project.
Esiteks, Islandi ja Fääri saarte kommunikatsiooniasutused kaasati projekti ettevalmistamisse.
In particular, the largest sponsors, Síminn and Føroya Tele, made it clear that they were not interested in providing the necessary loan guarantees on behalf of the whole telecom market [12].
Eelkõige suursponsorid, Síminn and Føroya Tele, väljendasid selgelt, et nad ei ole huvitatud vajalike laenutagatiste andmisest kogu telekommunikatsiooni turu nimel [12].
The Icelandic State would therefore have to participate and contribute actively in the project.Secondly, it was considered important that Og Vodafone, a major player in the Icelandic telecom market, should participate actively in the project.
Seetõttu pidi Islandi riik projektis osalema ja sellesse aktiivselt panustama.Teiseks, leiti olevat tähtis ettevõtja Og Vodafone, Islandi telekommunikatsioonituru olulisema osaleja, aktiivne projektis osalemine.
This company, while holding all the Icelandic shares in Farice, should buy Og Vodafone’s capacity in CANTAT-3.
Valdusettevõtja E-Farice, kellele kuuluvad kõik Islandile kuuluvad Farice’i aktsiad, peaks ostma Og Vodafone’i osaluse CANTAT-3-s.
A similar offer was made to Síminn which, according to the IBM report [14] submitted by the Icelandic authorities, resulted in E-Farice handling all international connectivity for Iceland.
Samalaadse pakkumise tegid Islandi ametiasutused vastavalt IBMi aruandele [14] ka ettevõtjale Síminn, mille tulemusel omandas E-Farice kontrolli kogu Islandi rahvusvahelise ühenduvuse üle.
As stated in the notification, CANTAT-3 capacity was consequently supposed to be operated and sold by E-Farice [15].In 2002 the new limited company, Farice hf., was established with the purpose of preparing, constructing and operating a submarine communication cable system to transfer telecommunications and Internet traffic between Iceland, the Faeroe Islands and the United Kingdom.
Vastavalt teatisele oleks sellest tulenevalt CANTAT-3 võimsust hallanud ja seda müünud ettevõtja E-Farice. [15]2002. aastal loodi uus piiratud vastutusega äriühing Farice hf., et valmistada ette, ehitada ja hallata merealust telekommunikatsioonikaabelsüsteemi eesmärgiga edastada telekommunikatsiooni- ja Interneti-ühendust Islandi, Fääri saarte ja Ühendkuningriigi vahel.
According to the information provided by the Icelandic authorities, the shareholders of this company were Síminn (47,33 %), Og Vodafone (1,33 %), the Government of Iceland (27,33 %), three other Icelandic operators which held together 3,99 %, Føroya Tele (17,33 %), and two other Faeroe telecom operators, which each held 1,33 % [16].
Vastavalt Islandi ametiasutuste esitatud teabele olid kõnealuse ettevõtja aktsionärideks Síminn (47,33 %), Og Vodafone (1,33 %), Islandi valitsus (27,33 %), kolm Islandi operaatorit, kellele kuulus kokku 3,99 %, Føroya Tele (17,33 %) ja kaks Fääri saarte telekommunikatsioonioperaatorit, kellest igaühele kuulus 1,33 %.
The new Farice cable includes an Iceland backhaul [17] (Seyðisfjörður to Reykjavík), a submarine section (Seyðisfjörður to Dunnet Bay), a Faeroese backhaul (from Funningsfjörður to Tórshavn) and a United Kingdom backhaul (Dunnet Bay to Edinburgh).
Uus Farice’i kaabel koosneb Islandi tuumvõrgust [17] (Seyðisfjörðurist Reykjavíkini), merelausest osast (Seyðisfjörðurist Dunneti laheni), Fääri saarte tuumvõrgust (Funningsfjörðurist kuni Tórshavn’ini) ja Ühendkuningriigi tuumvõrgust (Dunneti lahest Edingburghini).
No public tender was carried out to decide on the management of the cable, which was granted to Farice hf.
Kaabli haldamiseks ei korraldatud avalikku pakkumist ning see anti ettevõtja Farice hf. hallata.
According to the business plan, the estimated total investment costs of the Farice project were EUR 48,9 million. A shareholders’ agreement dated 12 September 2002 provided that the pricing policy of Farice should be based on the principles of cost orientation, transparency and non-discrimination.
Vastavalt äriplaanile hinnati Farice’i projekti investeerimise kogukuludeks 48,9 miljonit eurot.Aktsionäride 12. septembri 2002. aasta kokkuleppega nähti ette, et Farice’i hinnapoliitika peaks põhinema kulude orienteeritusel, läbipaistvusel ja mittediskrimineerimisel.
The Icelandic authorities have further pointed out that the use of the Farice cable is open to foreign and domestic operators alike, on equal terms and prices.
Islandi ametiasutused on seejärel rõhutanud, et Farice’i kaabli kasutamine on kättesaadav nii välis- kui kodumaistele operaatoritele võrdsetel tingimustel ja ühesuguste hindadega.
The shareholders’ agreement is also open to new shareholders.
Aktsionäride kokkuleppega võivad ühineda ka uued aktsionärid.
It stipulates, however, that the existing shareholders will always be offered the possibility of maintaining their equity position in the company if the share capital is increased (Section 7 of the Shareholders Agreement).
Sellega on ettenähtud, et olemasolevatele aktsionäridele pakutakse alati võimalust säilitada ettevõtjas oma aktsiakapitali positsioon juhul, kui aktsiakapital suureneb (aktsionäride kokkuleppe 7. osa).
The formal opening of the Farice submarine transmission cable was in February 2004.
Farice’i merealuse ülekandekaabli ametlik avamine toimus 2004. aasta veebruaris.
DESCRIPTION OF THE ICELANDIC STATE SUPPORT
ISLANDI RIIGIABI KIRJELDUS
The object of the notification concerns the grant by the State of a guarantee for a loan of EUR 9,4 million in favour of Farice (hereinafter: the A Term Loan).
Teatises käsitletakse abi, mida riik annab ettevõtjale Farice 9,4 miljoni euro laenu tagatisena (edaspidi „tähtajaline laen”).
This loan forms part of a broader long-term loan package for a maximum amount of EUR 34,5 million.
Kõnealune laen moodustab osa laiemast pikaajalisest komplekslaenust maksimumsummaga 34,5 miljonit eurot.
According to the information provided by the Icelandic authorities, in particular as can be seen from the Agreement of 27 February 2004 (hereinafter: the loan agreement) between Farice hf., Íslandsbanki hf., other financial institutions and other guarantors, the signed loans for a maximum amount of EUR 34,5 million, break down as follows:
Vastavalt Islandi ametiasutuste esitatud teabele, mida võib eelkõige näha 27. veebruari 2004. aasta kokkuleppes (edaspidi „laenu kokkulepe”), mis sõlmiti Farice hf., Íslandsbanki hf. ning muude finantsasutuste ja laenugarantide vahel. Allkirjastatud kokkuleppe kohaselt oleks laen maksimumsummaga 34,5 miljonit eurot jaotunud järgmiselt:
Million EUR
(miljonit eurot)
Interest rate [18]
Intressimäär [18]
Interest periods
Intressiperioodid
Repayment
Tagasimakse
Guarantor
Garant
Number of instalments
Osamaksete arv
Start of repayment
Tagasimakse algus
The Nordic Investment Bank
Põhjamaade Investeerimispank
8 semi-annual payments
8 makset, teostatakse iga poole aasta tagant
September 2011
Sept. 2011
Government of Iceland
Islandi valitsus
5 semi-annual payments
5 makset, teostatakse iga poole aasta tagant
September 2009
Sept. 2009
10 quarterly payments
10 kvartalipõhist makset
Telefonverkið P/F
Telefon verkið P/F
1 month
1 kuu
48 monthly payments
48 igakuist makset
September 2005
Sept. 2005
The State guarantee for the A Term Loan is a guarantee of collection, i.e. Farice hf. will be fully liable for payment of the loan and the creditor will need to exhaust the recourses for collection from the company before the State guarantee can take effect.
Riigitagatis tähtajalisele laenule on inkassotagatis, st, et Farice hf. vastutab täielikult laenu tagasimaksmise eest ja kreeditor peab enne riigitagatise käikulaskmist ammendama eelkõige ettevõtja vahendid.
Farice hf. was charged with an annual premium of 0,5 % (established by the Icelandic National Debt Management) which was paid upfront when the loan agreement and the State guarantee were issued.
Farice hf. kohustus maksma iga-aastase 0,5 % lisatasu (mille on kehtestanud Islandi riiklik laenuasutus), mis tasuti ettemaksena laenukokkuleppe ja riigitagatise väljastamise ajal.
The upfront payment amounted to EUR 438839, i.e. 4,7 % of the loan amount.
Ettemakse suuruseks oli 438839 eurot, s.o 4,7 % laenusummast.
In addition, a guarantee fee of ISK 120000 was charged.
Lisaks kohustus kõnealune ettevõtja maksma 120000 Islandi krooni suuruse tasu tagatise eest.
An earlier guarantee of collection was signed in July 2003 in relation to a bridge loan of EUR 16 million.
Varasem inkassotagatis allkirjastati 2003. aasta juulis seoses 16 miljoni euro suuruse sildlaenuga.
The guarantee of collection covered EUR 6,4 million, i.e. 40 % of that loan.
Inkassotagatis kattis 6,4 miljonit eurot, s.o 40 % kõnealusest laenust.
The bridge loan was paid up upon the release of the long-term loans of EUR 34,5 million and the guarantee of collection for the bridge loan ceased to exist the same day.
Sildlaen maksti tagasi pikaajaliste laenude kogusummas 34,5 miljoni eurot vabastamise järgselt ja sildlaenu inkassotagatis lakkas kehtimast samal päeval.
Farice hf. paid a 0,50 % guarantee fee and a guarantee charge of ISK 120000 for that guarantee.
Farice hf. maksis tasu 0,50 % ulatuses tagatisest ja 120000 Islandi krooni suuruse tasu tagatise eest.
The Icelandic Government’s increase in share capital
Islandi valitsuse osaluse suurendamine aktsiakapitalis
At the beginning of January 2003, the state participation in Farice hf. increased from an initial share of 27,33 % to 46,5 %.
aasta jaanuari alguses tõusis riigi osalus ettevõtjas Farice hf. algselt 27,33 %lt 46,5 %ni.
Following the explanation given by the Icelandic authorities in their reply of June 2004,
aasta juuni vastuses andsid Islandi ametiasutused järgmise seletuse:
‘[a]s the business plan evolved, the funding needs of the company became clearer and it was decided to increase the company’s share capital.
„Äriplaani edenedes sai selgeks ettevõtja rahastamise vajadus ja seega otsustati suurendada ettevõtja aktsiakapitali.
All operators in Iceland and Faeroe Islands were invited to buy shares in the share capital increase.
Kõiki Islandi ja Fääri saarte operaatoreid kutsuti üles ostma aktsiaid aktsiakapitali suurendamiseks.
As Síminn made it clear that the company would not want to provide more than 33,33 % of the share capital, Telefonverkið would provide necessary share capital from the Faroese site (19,93 %), the Icelandic government had to provide 46,53 % of the necessary share capital as other operators in Iceland did not have the financial capacity to buy more than 1,2 % of the share capital.’
Kuna ettevõtja Síminn ei soovinud aktsiakapitalis suuremat osalust kui 33,33 %, omandas ettevõtja Telefonverkið Fääri saarte kaudu 19,93 % ning Islandi valitsus 46,53 % vajalikust aktsiakapitalist, samas kui muudel Islandi operaatoritel ei olnud rahalisi võimalusi enama kui 1,2 % aktsiakapitali omandamiseks.”
As stated by the Icelandic authorities, the total share capital of Farice hf. was increased from EUR 327000 to more than EUR 14 million.
Islandi ametasutuste kohaselt suurenes Farice hf. kogu aktsiakapital 327000 eurolt rohkem kui 14 miljoni euroni.
Details on the share capital contribution of the different shareholders can be seen in the table below [19]:Share capital of Farice hf.
Erinevate aktsionäride osalused aktsiakapitalis on üksikasjalikult välja toodud allolevas tabelis: [19]Farice hf. aktsiakapital (kogused tuhandetes)
(amounts in thousands)
Ettevalmistusetapp
Preparation phase
Jaanuar 2003
EUR [20]
eurot [20]
OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE
In its Decision No 125/05/COL to open the formal investigation procedure, the Authority came to the preliminary conclusion that the State guarantee and the share capital increase by the Icelandic State in Farice hf. constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Järelevalveamet jõudis ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nr 125/05/COL esialgsele järeldusele, et riigitagatis ja Islandi riigi osaluse suurendamine ettevõtja Farice hf. aktsiakapitalis on käsitletavad riigiabina EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The Authority had doubts whether the Icelandic State’s support measures could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Järelevalveametil olid kahtlused selle kohta, kas Islandi riigi abimeetmeid saab pidada EMP lepinguga kokkusobivaks.
In its Decision to open the formal investigation procedure the Authority raised doubts as to whether the aid measures — in order to be compatible with the rules of the EEA Agreement — were proportionate to their objectives and did not distort competition to an extent contrary to the common interest.
Järelevalveamet kahtles oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, kas abimeetmed on selleks, et olla kooskõlas EMP lepingus sätestatud eeskirjadega, proportsionaalsed oma eesmärkidega ega moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
These doubts concerned in particular the question whether there would be non-discriminatory access to the network.
Kõnealused kahtlused olid seotud eelkõige küsimusega, kas võrgustikule oleks tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs.
Further, as the original idea was to channel also CANTAT-3 capacity via the E-Farice hf., there were concerns that the competition in connectivity to Iceland would be eliminated, as only one supplier would remain in the market.
Kuna algselt oli kavas juhtida CANTAT-3 ühenduvus läbi ettevõtja E-Farice hf., olid järelevalveametil kahtlused, et konkurents Islandi ühenduvuse turul kaob, kuna turule jääks vaid üks pakkuja.
COMMENTS BY THE ICELANDIC AUTHORITIES
ISLANDI AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
In their comments to Decision No 125/05/COL dated 28 June 2005, the Icelandic authorities restate their opinion that there is no State aid involved in the Farice project.
juuni 2005. aasta märkustes otsuse nr 125/05/COL kohta avaldavad Islandi ametiasutused taas arvamust, et Farice’i projekt ei sisalda riigiabi.