natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the basis of the information available at that stage of the procedure, the Authority was not in the position of ascertaining whether these projects were correctly classified as pre-competitive development activities or whether, on the contrary, they were already too close to the market to be eligible for state aid.
Menetluse selles etapis teadaoleva teabe kohaselt ei olnud järelevalveametil võimalik tuvastada, kas need projektid olid liigitatud korrektselt konkurentsieelseks arendustegevuseks või olid vastupidi riigiabi saamiseks juba turule liiga lähedal.
Furthermore, the Authority had doubts concerning the financing of the projects, in particular regarding the effective disbursement of the own-contributions, in kind, of the beneficiaries of the projects.
Lisaks sellele tekkisid järelevalveametil kahtlused projektide rahastamise suhtes, eelkõige omafinantseeringu osas, mida projektidest abisaajad tegid mitterahaliste sissemaksetena.
Following the arguments put forth by the complainant, the Authority had doubts as to whether the overall costs of the projects had been artificially increased to cover operational expenses of the beneficiary undertakings and whether the real research cost of the projects corresponded to the amounts granted by the RCN.
Pärast kaebuse esitaja vastuväidete läbivaatamist tekkis järelevalveametil kahtlus, et projektide kogumaksumust on abisaavate ettevõtete tegevuskulude katmiseks kunstlikult suurendatud ning et projektide tegelikud uurimiskulud ei vasta RCN antud summadele.
It seemed to the Authority that it was Marintek, the research institute that developed the first software programme Turborouter, which had the necessary know-how and technological competence to do the project.
Järelevalveametile tundus, et teadusinstituudil Marintek, mis töötas välja tarkvara Turborouter esimese versiooni, olid vajalikud teadmised ja tehnoloogiline pädevus projekti läbiviimiseks olemas.
Therefore, it appeared rational to assume that most of the work would have been carried out by its own staff.
Seetõttu tundus mõistlik eeldada, et suurema osa tööst tegid ära selle asutuse töötajad.
This would imply, in principle, that the involvement of the staff of the participating undertakings would most probably have been related to the definition of the users needs and/or, to some degree, of testing.
See viitaks sellele, et põhimõtteliselt pidid teiste osalevate ettevõtete töötajad tõenäoliselt olema seotud kasutajate vajaduste määratlemisega ja mõningal määral katsetamisega.
To the extent that the contribution in kind of the participating undertakings may not have corresponded to research costs, the overall costs of the research project would be lower and the aid intensities accordingly higher.
Selle võrra, kui palju võis osalevate ettevõtete mitterahaline sissemakse mitte vastata teadusuuringute kuludele, oleksid uurimisprojekti kogukulud madalamad ja abi osatähtsus kõrgem.
For these reasons, the Authority had doubts both as to whether the above mentioned projects had received aid in compliance with the applicable R&D Guidelines and as to whether the beneficiaries had used the aid in contravention of the accepted appropriate measures on the scheme Industrial R&D Programmes.
Neil põhjustel tekkisid järelevalveametil kahtlused nii selle suhtes, kas eespool nimetatud projektidele antud abi oli kooskõlas kohaldatavate uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega kui ka selles suhtes, kas abisaajad olid kasutanud abi uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames aktsepteeritud asjakohaseid meetmeid rikkudes.
On 24 November 2006, the Authority received comments from an interested party which were more of a general nature than directly related to the doubts the Authority expressed in Decision No 60/06/COL to open the formal investigation procedure on R&D granted in connection with the development of the software programme Turborouter.
Järelevalveamet sai 24. novembril 2006. aastal huvitatud isikult märkused, mis olid pigem üldist laadi, kui seotud kahtlustega, mida järelevalveamet oli avaldanud otsuses nr 60/06/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses uurimis- ja arendustegevuse riigiabi andmisega tarkvara Turborouter arendamiseks.
This party alleged that the Norwegian Research Council had given substantial funds to a new project called OPTIMAR [16].
See isik väitis, et Norra teadusnõukogu oli andnud olulist abi uuele projektile nimetusega OPTIMAR.
This project is entirely supported by the Norwegian Research Council for the years 2005-09.
Ajavahemikus 2005–2009 oli nimetatud projekt täies ulatuses Norra teadusnõukogu rahastada.
Ideally, this project is directed by the Department of Operative Research of the Norwegian University of Science and Technology (hereinafter NTNU) in Trondheim.
Seda projekti juhib Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli rakendusuuringute teaduskond Trondheimis.
The ultimate goal for this project is to further develop Turborouter into a commercial project, a process which is already under way.
Projekti lõppeesmärk on arendada Turborouterit edasi müügivalmis tooteks, mille suunas tegevus juba toimub.
This party added, ‘Prof Marielle Christiansen (Head of OPTIMAR project) in Trondheim considers that it is very difficult for companies to participate and take advantage of results from this program which is said to be a public research programme with the view of broadening the base for all Norwegian companies, because they are already working closely with SINTEF and MARINTEK and had promised to share the research results with these commercial organisation (SINTEF and MARINTEK are both institutes located in Trondheim and has for a number of reasons close ties with the Technical University NTNU).’
Eespool mainitud isik lisas: „Prof Marielle Christiansen (OPTIMARi projektijuht Trondheimis) usub, et vaatamata asjaolule, et tegemist on avaliku uurimisprogrammiga, mille eesmärk on baasi laiendamine kõigi Norra ettevõtete jaoks, on ettevõtetel väga keeruline selles programmis osaleda ja selle tulemustest osa saada, sest programmi raames tehakse juba tihedat koostööd SINTEFi ja MARINTEKiga ning programmi tulemusi on lubatud nende äriühingutega jagada (SINTEF ja MARINTEK on mõlemad Trondheimis asuvad instituudid, millel on erinevatel põhjustel tihedad sidemed Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooliga).”
In the opinion of this party, ‘Turborouter is very much the common element in this issue as all personnel working at NTNU/Dept of Oper Res/Marintek/SINTEF see TURBOROUTER as their common goal’.
Mainitud isiku arvates „on Turborouter selles küsimuses ühendav element, sest kogu Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli/rakendusuuringute teaduskonna/Marinteki/SINTEFi personal näeb TURBOROUTERis oma ühist eesmärk”.
This party alleges that the companies working to develop TURBOROUTER are now getting even more state aid through the NTNU, covered as funds to basic research.
Sama isik väidab, et TURBOROUTERi arendamisega töötavad ettevõtted saavad nüüd Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikooli kaudu veelgi rohkem riigiabi alusuuringute vahendite näol.
The final comment made was that Turborouter was not used by any of the companies that received funds to develop it, which lead this party to conclude that the funds received in the research project were merely subsidies to their daily operations.
Lõpuks väidab ta, et ükski Turborouteri arendamiseks vahendeid saanud ettevõte ei kasutanud Turborouterit, mille põhjal jõudis kõnealune isik järeldusele, et uurimisprojekti raames saadud vahendite puhul oli tegemist üksnes toetusega igapäevaste kulude katmiseks.
Comments to the Authority's decision to open a formal investigation procedure
Märkused järelevalveameti otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus
Comments from the Ministry of Government Administration and Reform
Haldus- ja reformiministeeriumi märkused
In the letter dated 7 April 2006, the Ministry of Government Administration and Reform referred to the description made in the Authority Decision No 60/06/COL of the formal correspondence with the Norwegian authorities.
Haldus- ja reformiministeerium viitas oma 7. aprilli 2006. aasta kirjas järelevalveameti otsuses nr 60/06/COL kirjeldatud kirjavahetusele Norra ametiasutustega.
The Norwegian authorities made further reference to the meetings between the Authority and the Norwegian authorities in October 2002, and in September 2004 and added that a meeting had been held between the Authority and the Norwegian authorities in Brussels on 22 May 2003.
Norra ametiasutused viitasid ka järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kohtumistele oktoobris 2002 ja septembris 2004 ning lisasid, et üks kohtumine toimus ka 22. mail 2003 Brüsselis.
The Norwegian authorities pointed out that the Authority’s Decision No 60/06/COL did not describe how the aid to the development of the Turborouter programme distorted competition in the EEA or in third markets.
Norra ametiasutused juhtisid tähelepanu sellele, et järelevalveameti otsuses nr 60/06/COL ei kirjeldatud, kuidas Turborouteri programmile antud abi EMPs või kolmandatel turgudel konkurentsi moonutab.
In their opinion, this question should be clarified because the Turborouter R&D programme failed to deliver the expected results.
Nende arvates tuleb seda selgitada, sest Turborouteri uurimis- ja arendustegevuse programm ei andnud oodatud tulemusi.
Although the Norwegian authorities acknowledged that the intangible know-how from the project had been disseminated into other R&D projects, they did not consider it evident that this had affected competition in the Internal Market, or in third country markets.
Kuigi Norra ametiasutused möönsid, et projektist saadud mittemateriaalset oskusteavet on jagatud teiste uurimis- ja arendustegevuse projektidega, ei pidanud nad tõendatuks, et see oleks mõjutanud konkurentsi siseturul või kolmandate riikide turgudel.
The Norwegian authorities questioned some of the facts in the complainant’s allegations that were reiterated in the Authority's decision, in particular, the allegations in Section 3 on page 3 in Decision No 60/06/COL and the supporting quotes from the complainant.
Norra ametiasutused seadsid kahtluse alla kaebuse esitaja mõned väited, mida korrati järelevalveameti otsuses, eelkõige otsuse nr 60/06/COL 3. lehekülje kolmandas lõigus kirjeldatud väited ning neid toetav tsitaat kaebuse esitajalt.
The Norwegian authorities first of all questioned how the complainant had been able to classify the projects as being too close to the market.
Norra ametiasutused küsisid esiteks, mille põhjal sai kaebuse esitaja liigitada projektid turule liiga lähedal olevaiks.
Further, they questioned how the complainant was able to allege that the R&D results had not been disseminated despite the fact that Marintek received the property rights to the programme.
Ühtlasi küsisid nad, kuidas oli kaebuse esitajal võimalik väita, et uurimis- ja arendustegevuse tulemusi ei ole levitatud, olenemata sellest, et programmi omandiõiguse sai Marintek.
Finally, they questioned how the complainant was able to claim that the own-capital contributions from the participating companies were in reality lower than stated in the application form.
Viimaks huvitas neid ka see, kuidas oli kaebuse esitajal võimalik väita, et osalevate ettevõtete omafinantseering oli tegelikkuses väiksem kui taotluses näidatud.
According to the RCN, the complainant has had its request for access to the application forms and the R&D contracts denied for professional confidentiality reasons.
RCN väidab, et kaebuse esitaja palvet näha taotlusvorme ning uurimis- ja arendustegevuse lepinguid keelduti täitmast, viidates ametisaladusele.
On this background, the Norwegian authorities believed that the allegations from the complainant generally seem to be lacking in substantiation.
Sellest lähtudes leidsid Norra ametiasutused, et kaebuse esitaja väidetel ei ole piisavalt alust.
The Norwegian authorities added, ‘The allegations from the complainant that the own-capital contributions from the concerned companies were lower than stated in the application forms also implies that these firms are accused of misusing State aid.
Norra ametiasutused lisasid: „Kaebuse esitaja väited, et vastavate ettevõtete omafinantseering oli madalam taotluses väidetust, viitavad sellele, et neid firmasid süüdistatakse riigiabi väärkasutuses.
This also raises questions related to the legal certainty of the companies that participated in the Turborouter projects.
See tõstab küsimuse ka Turborouteri projektis osalenud ettevõtete õiguskindluse kohta.
These claims from the complainant should therefore clearly be substantiated.’
Seepärast peavad kaebuse esitaja sellised väited olema selgelt põhjendatud.”
Comments from the Research Council of Norway
Norra teadusnõukogu märkused
In a letter enclosed to the above mentioned letter from the Ministry of Administration and Reform, the Research Council of Norway (hereinafter the RCN) commented upon the Authority’s Decision No 60/06/COL.
Haldus- ja reformiministeeriumi eespool nimetatud kirjale lisatud kirjas kommenteeris Norra teadusnõukogu (edaspidi RCN) järelevalveameti otsust nr 60/06/COL.
The RCN pointed out that it had forwarded to the Authority all available information and clarification requested, including the submission of copies of all project documentation for the four projects related to the development of Turborouter supported with funds from RCN.
RCN juhtis tähelepanu sellele, et oli järelevalveametile edastanud kogu palutud asjakohase teabe ja selgitused, sealhulgas RCNi vahenditest rahastatud Turborouteri arendamisega seotud nelja projekti projektdokumentatsiooni kõik koopiad.
According to the RCN, in the meetings and correspondence up to and including the letter from the Norwegian authorities of 20 June 2003, the only matter of discussion was the correct classification of the projects according to the Guidelines for aid for R&D.
RCNi väitel oli kohtumistel ja kirjavahetuses kuni Norra ametiasutuste saadetud 20. juuni 2003. aasta kirjani (kaasa arvatud) ainukeseks lahtiseks küsimuseks projektide korrektne liigitamine vastavalt uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistele.
Regarding the description of the projects, the RCN alleged that the tables given in the description of the funding of the projects in the Authority’s Decision No 60/06/COL did not comply entirely with the figures given in the text.
Projektide kirjelduse kohta väitis RCN, et järelevalveameti otsuse nr 60/06/COL projektide rahastamist kirjeldavad tabelid ei vastanud täpselt tekstis antud arvudele.
The table below, which is the same as submitted to the Authority in the letter of 11 April 2003, describes the situation.
Olukord on esitatud järgmises tabelis, mis on identne järelevalveameti 11. aprilli 2003. aasta kirjas esitatud arvudega.
Regarding Project 138811 AlgOpt, the table in Decision No 60/06/COL gives the figures as they were at the start of the project.
Projekti 138811 „AlgOpt” osas on otsuse nr 60/06/COL tabelis antud arvud projekti alguse seisuga.
During the execution, the project was given additional funding of NOK 100000 of which NOK 25000 was granted from RCN.
Projekti käigus anti juurde lisavahendeid 100000 norra krooni, millest 25000 norra krooni eraldas RCN.
Projects supported by RCN, involving development of Turborouter
RCNilt toetust saanud projektid, sealhulgas Turborouteri arendamine
Strategic activities within maritime transport and logistics
Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus
Library of optimisation routines for scheduling in shipping
Laevanduse sõidugraafiku optimeerimise pakett
NOK 1000
tuhandetes norra kroonides
Own Funds
Omavahendid
Other private funds
Muu erakapital
Other public funds
Muud riiklikud vahendid
RCN prgr. MARITIM
RCN prog MARITIM
Of which NSA
sealhulgas NSA
Of which public
sealhulgas riiklikud
Total funds
Vahendid kokku
Personnel and indirect
Tööjõu- ja kaudsed kulud
Purchase of R&D
Uurimis- ja arendustegevuse ost
Contract partner
Lepingupartner
Regarding the Authority’s comment in Decision No 60/06/COL that the RCN did not seem to control how the own contributions of the beneficiaries were distributed to various activities and whether they were effectively disbursed, the RCN considered that they had described how eligible costs were controlled before aid was paid to the contracting partner and how the different contributions were disbursed in previous correspondence with the Authority [17].Regarding the classification of the Projects 138811 AlgOpt, 144265 Shiplog II and 144214 Library of optimisation routines for scheduling in shipping, the RCN restated that all three projects were classified as pre-competitive development based on a thorough assessment and evaluation of the project applications according to the RCN procedures and guidelines for project evaluation.
Otsuses nr 60/06/COL esitatud järelevalveameti märkuse kohta, et RCNil ei olnud kontrolli selle üle, kuidas jagati abisaajate omafinantseeringuid erinevatele tegevustele ning kas nende jagamine oli otstarbekohane, arvas RCN, et nad on järelevalveametiga peetud eelnevas kirjavahetuses [17] kirjeldanud, kuidas kontrolliti abikõlblikke kulusid enne abi väljamaksmist lepingupartneritele ja kuidas jagati erinevaid finantseeringuid.Projektide 138811 „AlgOpt”, 144265 „Shiplog II” ja 144214 „Laevanduse sõidugraafiku optimeerimise pakett” liigitamise osas kinnitas RCN uuesti, et kõik kolm projekti liigitati konkurentsieelseks arendustegevuseks pärast põhjalikku projektitaotluste hindamist, mis viidi läbi vastavalt RCNi projektide hindamise korrale ja suunistele.
These procedures and guidelines were put in place to make sure that aid granted under the aid scheme Industrial R&D Programmes are in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.
Vastav kord ja suunised kehtestati selleks, et tagada tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava alusel antava abi andmine kooskõlas riigiabi suuniste 14. peatükis kehtestatud põhimõtetega.
The RCN explained that there is an internal system of quality assurance of RCN’s activities.
RCN selgitas, et RCN kontrollib oma tegevust sisemise kvaliteedi tagamise süsteemi abil.
This system is called DOKSY.
Selle süsteemi nimi on DOKSY.
DOKSY comprises a broad documentation of the guidelines, procedures and practices that are followed in the RCN.
DOKSY on RCNis järgitavate suuniste, menetluste ja tavade mahukas kogu.
One of these documents is the guidelines for determining aid intensity applied to retained projects.
Üks nendest dokumentidest on käimasolevale projektile antud abi osatähtsuse määramise suunised.
This internal document, DOKSY-5-6-1-4-IE, entitled ‘Støtteandel etter EØS-bestemmelser’ (aid intensities according to EEA rules) corresponds to the Authority's R&D Guidelines.
See asutusesisene dokument nr DOKSY-5-6-1-4-IE pealkirjaga „Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (abi osatähtsus vastavalt EMP eeskirjadele) on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistega.
The document applies definitions and corresponding aid intensities in compliance with the definition of the different R&D stages in the Authority's R&D Guidelines.
Dokumendis kasutatavad mõisted ja asjakohased abi osatähtsused on kooskõlas järelevalveameti uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste erinevate uurimis- ja arendustegevuse etappide mõistetega.
The assessment and classification of all the projects that receive aid from the RCN is based on the DOKSY guidelines.
Kõigi RCNilt abi saavate projektide hindamine ja liigitamine toimub DOKSY suuniste alusel.
After 1999, in addition to DOKSY 5-6-1-4-IE, all projects have been evaluated using the computer-based system ‘Provis’.
Pärast 1999. aastat on kõiki projekte hinnatud lisaks DOKSY 5-6-1-4-IE ka arvutisüsteemi Provis abil.
Provis is described in Doksy No 5-6-1-2-EE ‘Prosjektvurdering i Provis’.
Provise süsteemi on kirjeldatud dokumendis Doksy nr 5-6-1-2-EE „Prosjektvurdering i Provis”.
In Provis, each project is evaluated according to 11 different aspects.
Provises hinnatakse igat projekti üheteistkümnest erinevast aspektist lähtudes.
The most important aspects in Provis related to the classification of research categories, are aspect No 3 ‘Research Content’ and aspect No 9 ‘Additionality’.
Kõige olulisemad uuringukategooriate liigitamisega seotud aspektid Provises on aspekt nr 3 „Uuringu sisu” ja aspekt nr 9 „Lisaväärtus”.
For each of the aspects, there are several criteria or characteristics that are applied in order to characterise to what extent the project is in compliance with the aspects.
Iga aspekti kohta on mitmed kriteeriumid ja tunnused, mida kasutatakse projekti aspektidega vastavuse iseloomustamiseks.
In the description of the Guide for evaluation of aspect No 3 in Doksy No 5-6-1-2-IE, it is underlined that ‘Research content indicates to what degree the project produces new knowledge’.
Aspekti nr 3 hindamise suunistes (Doksy nr 5-6-1-2-IE) on rõhutatud, et „uuringu sisu määrab selle, kui palju luuakse projektiga uusi teadmisi”.
This criterion is directly linked to the description of Industrial Research in the R&D guidelines where the requirement is that the activity is ‘aimed at the acquisition of new knowledge’.
See kriteerium on otseselt seotud uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste tööstusuuringute osaga, mis sisaldab nõuet, et tegevus on „suunatud uute teadmiste omandamisele”.
On this basis, the RCN argued that since the evaluation of the projects was thoroughly carried out in accordance with the RCN procedures and guidelines for project evaluation, it should not be questionable that they were correctly classified.
Selle alusel väitis RCN, et kuna projektide põhjalik hindamine toimus kooskõlas RCNi projektide hindamise korra ja suunistega, siis ei tohiks olla kahtlusi nende korrektse liigitamise suhtes.
The RCN, after the complaint was raised and the Authority started their preliminary investigation, looked again at these projects and nevertheless reiterated its original position.
RCN vaatas pärast kaebuse esitamist ja esialgse uurimise algatamist need projektid veelkord üle ning jäi siiski oma esialgse seisukoha juurde:
‘In the meeting in Brussels 22 May 2003, the classification of certain activities in two of the Projects, No 40049 and No 144214, were discussed.
„Kohtumisel Brüsselis 22. mail 2003 arutati teatavate tegevuste liigitamist kahe projekti (nr 40049 ja nr 144214) puhul.
In the letter of 20 June 2003, which was a response to this meeting, we advocated that the RCN's principal position was that, at a minimum, all activities in project No 40049 could be classified as industrial research, and all activities in Project No 144214 may at least be classified as pre-competitive development.
Selle kohtumise tulemusel saadetud 20. juuni 2003. aasta kirjas väitsime, et RCNi põhimõtteline seisukoht oli, et kõik projekti nr 40049 tegevused on liigitatavad vähemalt tööstusuuringutena ning et kõik projekti nr 144214 tegevused on liigitatavad vähemalt konkurentsieelse arendustegevusena.
We did however demonstrate to the Authority that the total amount of aid given to the projects was within the permissible limit of a weighted average as defined in the R&D guidelines Chapter 14.5.2(5).
Me näitasime järelevalveametile, et projektidele antud abi kogusumma jäi uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punkti 2 alapunktis 5 määratletud kaalutud keskmise lubatud piiresse.
This is the case even when the disputed activities are not supported in the case of Project No l44214.
See jääb samaks isegi juhul, kui vaidlusalused tegevused projekti nr 144214 alt välja jätta.
Similar considerations and calculations may be done for the Projects 138811 and 144265.
Sarnased kaalutlused ja arvutused on võimalikud ka projektide 138811 ja 144265 puhul.
In this context we would also make reference to the fact that all these three Projects 138811, 144214 and 144265 involved effective cooperation between firms and public research bodies (in this case Marintek).
Selles kontekstis viitaksime ka asjaolule, et kõigi kolme projekti (138811, 144214 ja 144265) puhul oli tegemist ettevõtete ja riiklike teadusüksuste (antud juhul Marinteki) vahelise tõhusa koostööga.