natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, the conditions of Article 53(3) are unlikely to be fulfilled in the case of restrictions by object.
Pealegi, kui piirangud on eesmärgiks, ei ole artikli 53 lõike 3 tingimuste täitmine tõenäoline.
The assessment of whether or not an agreement has as its object a restriction of competition is based on a number of factors.
Selle hindamine, kas konkurentsi piiramine on lepingu eesmärk, põhineb mitmel teguril.
These factors include, in particular, the content of the agreement and the objective aims pursued by it.
Nende tegurite hulka kuuluvad eelkõige lepingu sisu ja selle eesmärgid.
It may also be necessary to consider the context in which it is (to be) applied or the actual conduct and behaviour of the parties on the market [18].
Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles lepingut kohaldataks(e), ning turuosaliste tegelikku käitumist [18].
In other words, an examination of the facts underlying the agreement and the specific circumstances in which it operates may be required before it can be concluded whether a particular restriction constitutes a hardcore restriction of competition.
Teisisõnu võib olla enne otsustamist, kas konkreetne piirang on raskekujuline konkurentsipiirang, vaja uurida lepingu aluseks olevaid asjaolusid ning tingimusi, milles lepingut kohaldatakse.
The way in which an agreement is actually implemented may reveal a restriction by object even where the formal agreement does not contain an express provision to that effect.
Viis, kuidas lepingut tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, isegi kui see ei ole selgesõnaliselt sätestatud.
Evidence of subjective intent on the part of the parties to restrict competition is a relevant factor but not a necessary condition.
Tõendid osapoolte subjektiivsetest kavatsustest konkurentsi piirata on oluline tegur, kuid mitte hädavajalik tingimus.
For licence agreements, the EFTA Surveillance Authority considers that the restrictions covered by the list of hardcore restrictions of competition contained in Article 4 of the TTBER are restrictive by their very object.
EFTA järelevalveamet on litsentsilepingute suhtes seisukohal, et TTBERi artiklis 4 sisalduvas raskekujuliste konkurentsipiirangute nimekirjas loetletud piirangud on just nimelt oma eesmärgilt piiravad.
If an agreement is not restrictive of competition by object it is necessary to examine whether it has restrictive effects on competition.
Kui leping ei ole eesmärgilt konkurentsi piirav, on vaja uurida, kas selle mõju on konkurentsi piirav.
Account must be taken of both actual and potential effects [19].
Arvestada tuleb nii tegelikku kui ka potentsiaalset mõju [19].
In other words the agreement must have likely anti-competitive effects.
Teisisõnu peab lepingul olema tõenäoline konkurentsivastane mõju.
For licence agreements to be restrictive of competition by effect they must affect actual or potential competition to such an extent that on the relevant market negative effects on prices, output, innovation or the variety or quality of goods and services can be expected with a reasonable degree of probability.
Et litsentsilepingud oleksid mõjult konkurentsi piiravad, peavad need mõjutama tegelikku või potentsiaalset konkurentsi sellisel määral, et asjaomasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, tootmismahule, innovatsioonile või kaupade ja teenuste mitmekesisusele või kvaliteedile.
The likely negative effects on competition must be appreciable [20].
Tõenäoline negatiivne mõju konkurentsile peab olema arvestatav.
Appreciable anti-competitive effects are likely to occur when at least one of the parties has or obtains some degree of market power and the agreement contributes to the creation, maintenance or strengthening of that market power or allows the parties to exploit such market power.
Arvestatav konkurentsivastane mõju võib tekkida juhul, kui vähemalt ühel osapoolel on mingi turuvõim või ta omandab selle ning leping aitab kaasa selle turuvõimu loomisele, säilitamisele või tugevdamisele või võimaldab osapooltel seda turuvõimu oma huvides ära kasutada.
Market power is the ability to maintain prices above competitive levels or to maintain output in terms of product quantities, product quality and variety or innovation below competitive levels for a not insignificant period of time.
Turuvõim on võime hoida olulise ajavahemiku jooksul konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemaid hindu või konkurentsivõimelisest tasemest madalamat tootmismahtu toodete koguse, kvaliteedi ja valiku või uuenduslikkuse tähenduses.
The degree of market power normally required for a finding of an infringement under Article 53(1) is less than the degree of market power required for a finding of dominance under Article 54 of the EEA Agreement.
Turuvõimu tase, mida on tavaliselt vaja, et minna vastuollu EMP lepingu artikli 53 lõikega 1, on madalam, kui on vajalik turgu valitseva seisundi tuvastamiseks artikli 54 tähenduses.
For the purposes of analysing restrictions of competition by effect it is normally necessary to define the relevant market and to examine and assess, inter alia, the nature of the products and technologies concerned, the market position of the parties, the market position of competitors, the market position of buyers, the existence of potential competitors and the level of entry barriers.
Konkurentsi piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg ning jälgida ja hinnata muu hulgas asjaomaste kaupade ja tehnoloogiate olemust, osapoolte turuseisundit, konkurentide turuseisundit, ostjate turuseisundit, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset.
In some cases, however, it may be possible to show anti-competitive effects directly by analysing the conduct of the parties to the agreement on the market.
Mõnel juhul on aga võimalik tõendada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides lepingu osapoolte käitumist turul.
It may for example be possible to ascertain that an agreement has led to price increases.
Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et leping on viinud hindade tõusuni.
Licence agreements, however, also have substantial pro-competitive potential.
Litsentsilepingutel on aga ka oluline potentsiaal konkurentsi tugevdada.
Indeed, the vast majority of licence agreements are pro-competitive.
Valdav enamik litsentsilepinguid soodustab konkurentsi.
Licence agreements may promote innovation by allowing innovators to earn returns to cover at least part of their research and development costs.
Litsentsilepingud võivad edendada innovatsiooni, võimaldades uuendajail teenida tulu, et katta vähemalt osa oma uurimis- ja arendustöö kuludest.
Licence agreements also lead to a dissemination of technologies, which may create value by reducing the production costs of the licensee or by enabling him to produce new or improved products.
Litsentsilepingud põhjustavad ka tehnoloogiate levikut, mis võib luua väärtust, vähendades litsentsisaaja tootmiskulusid või võimaldades tal toota uusi või täiustatud kaupu.
Efficiencies at the level of the licensee often stem from a combination of the licensor's technology with the assets and technologies of the licensee.
Litsentsisaaja tõhususe kasv tuleneb tihtipeale litsentsiandja tehnoloogia ühendamisest litsentsisaaja varade ja tehnoloogiatega.
Such integration of complementary assets and technologies may lead to a cost/output configuration that would not otherwise be possible.
Selline täiendavate varade ja tehnoloogiate integreerimine võib tekitada muidu võimatu kulude/väljundi suhte.
For instance, the combination of an improved technology of the licensor with more efficient production or distribution assets of the licensee may reduce production costs or lead to the production of a higher quality product.
Näiteks võib litsentsiandja täiustatud tehnoloogia kombinatsioon litsentsisaaja tõhusamate tootmis- või jaotusvahenditega vähendada tootmiskulusid või viia kõrgema kvaliteediga toodete tootmiseni.
Licensing may also serve the pro-competitive purpose of removing obstacles to the development and exploitation of the licensee's own technology.
Litsentsimine võib teenida ka konkurentsi soodustavat eesmärki kõrvaldada takistused litsentsisaaja oma tehnoloogia arendamise ja kasutamise teelt.
In particular in sectors where large numbers of patents are prevalent licensing often occurs in order to create design freedom by removing the risk of infringement claims by the licensor.
Eriti sektorites, kus kehtib palju patente, kasutatakse litsentsimist tihti selleks, et luua tööstusdisainilahenduste vabadus, sest litsentsimine kõrvaldab ohu, et litsentsiandja võiks esitada rikkumissüüdistusi.
When the licensor agrees not to invoke his intellectual property rights to prevent the sale of the licensee’s products, the agreement removes an obstacle to the sale of the licensee's product and thus generally promotes competition.
Kui litsentsiandja nõustub mitte kasutama oma intellektuaalomandi õigusi litsentsisaaja toodete müügi takistamiseks, kõrvaldab leping takistuse litsentsisaaja toodete müügilt ning soodustab seetõttu konkurentsi üldiselt.
In cases where a licence agreement is caught by Article 53(1) the pro-competitive effects of the agreement must be balanced against its restrictive effects in the context of Article 53(3).
Juhul kui litsentsileping kuulub artikli 53 lõike 1 kohaldamisalasse, peab selle konkurentsi soodustav mõju tasakaalustama selle piiravat mõju artikli 53 lõike 3 tähenduses.
When all four conditions of Article 53(3) are satisfied, the restrictive licence agreement in question is valid and enforceable, no prior decision to that effect being required [21].
Kui on täidetud kõik neli artikli 53 lõike 3 tingimust, siis piirav litsentsileping kehtib ning see on rakendatav ilma, et selle suhtes tuleks teha eelotsus [21].
Hardcore restrictions of competition only fulfil the conditions of Article 53(3) in exceptional circumstances.
Raskekujulised konkurentsipiirangud täidavad artikli 53 lõike 3 tingimused ainult erandjuhtudel.
Such agreements generally fail (at least) one of the first two conditions of Article 53(3).
Sellised lepingud ei täida tavaliselt (vähemalt) ühte kahest artikli 53 lõike 3 tingimusest.
They generally do not create objective economic benefits or benefits for consumers.
Üldjuhul ei loo need ei objektiivseid majanduslikke eeliseid ega eeliseid tarbijatele.
Moreover, these types of agreements generally also fail the indispensability test under the third condition.
Lisaks ei täida sellist tüüpi lepingud enamasti ka kolmanda tingimuse kohast hädavajalikkuse nõuet.
For example, if the parties fix the price at which the products produced under the licence must be sold, this will generally lead to a lower output and a misallocation of resources and higher prices for consumers.
Kui osapooled näiteks lepivad kokku hindades, millega litsentsi kohaselt valmistatud tooteid tuleb müüa, on selle tulemuseks üldjuhul väiksem toodang, ressursside ebaratsionaalne paigutamine ja kõrgemad tarbijahinnad.
The price restriction is also not indispensable to achieve the possible efficiencies resulting from the availability to both competitors of the two technologies.
Hinnapiirang ei ole hädavajalik ka selleks, et saavutada võimalik tõhususvõit, mis tuleneb kahe tehnoloogia kättesaadavusest mõlemale konkurendile.
Market definition
Turgude määratlus
The EFTA Surveillance Authority’s approach to defining the relevant market is laid down in its market definition guidelines [22].
EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlemise meetod on sätestatud tema turu määratlemise suunistes [22].
The present guidelines only address aspects of market definition that are of particular importance in the field of technology licensing.
Käesolevates suunistes käsitletakse ainult neid turu määratlemise aspekte, mis on tehnoloogia litsentsimise valdkonna jaoks eriti olulised.
Technology is an input, which is integrated either into a product or a production process.
Tehnoloogia on sisend, mis integreeritakse kas tootesse või tootmisprotsessi.
Technology licensing can therefore affect competition both in input markets and in output markets.
Tehnoloogia litsentsimine võib seetõttu mõjutada konkurentsi nii sisend- kui ka väljundturgudel.
For instance, an agreement between two parties which sell competing products and which cross license technologies relating to the production of these products may restrict competition on the product market concerned.
Näiteks võib leping kahe osapoole vahel, kes müüvad konkureerivaid tooteid ning litsentsivad vastastikku nende toodete tootmisega seotud tehnoloogiaid, piirata konkurentsi asjaomasel tooteturul.
It may also restrict competition on the market for technology and possibly also on other input markets.
See võib piirata konkurentsi ka tehnoloogiaturul ning võimalik, et muudelgi sisendturgudel.
For the purposes of assessing the competitive effects of licence agreements it may therefore be necessary to define relevant goods and service markets (product markets) as well as technology markets [23].
Litsentsilepingute konkurentsimõju hindamiseks võib seetõttu vaja olla määratleda nii asjaomased kauba- ja teenuseturud (tooteturud) kui ka tehnoloogiaturud [23].
The term “product market” used in Article 3 of the TTBER refers to relevant goods and service markets in both their geographic and product dimension.
Termin „tooteturg”, mida on kasutatud TTBERi artiklis 3, viitab asjaomastele kauba- ja teenuseturgudele nii nende geograafilises kui ka tootelises mõõtmes.
As is clear from Article 1(1)(j) of the TTBER, the term is used merely to distinguish relevant goods and service markets from relevant technology markets.
Nagu selgub TTBERi artikli 1 lõike 1 punktist j, kasutatakse seda terminit ainult asjaomaste kauba- ja teenuseturgude eristamiseks asjaomastest tehnoloogiaturgudest.
The TTBER and these guidelines are concerned with effects both on product markets for final products and on product markets for intermediate products.
TTBERis ja käesolevates suunistes käsitletakse mõju nii lõpptoodete kui ka vahetoodete tooteturgudele.
The relevant product market includes products regarded by the buyers as interchangeable with or substitutable for the contract products incorporating the licensed technology, by reason of the product characteristics, their prices and their intended use.
Asjaomane tooteturg hõlmab ka tooteid, mida ostjad peavad vahetatavateks või asendatavateks lepinguliste toodetega, mis hõlmavad litsentsitavat tehnoloogiat, toodete omaduste, hindade ja sihtkasutuse tõttu.
Technology markets consist of the licensed technology and its substitutes, i.e. other technologies regarded by the licensees as interchangeable with or substitutable for the licensed technology, by reason of the technologies’ characteristics, their royalties and their intended use.
Tehnoloogiaturud koosnevad litsentsitavast tehnoloogiast ja selle asendajatest, s.o muudest tehnoloogiatest, mida litsentsisaaja peab litsentsitava tehnoloogiaga vahetatavaks või seda asendavaks tehnoloogiate omaduste, litsentsitasude ja sihtkasutuse tõttu.
The methodology for defining technology markets follows the same principles as the definition of product markets.
Tehnoloogiaturgude määratlemise metoodika järgib samu põhimõtteid, mis tooteturgude määratlemise oma.
Starting from the technology marketed by the licensor, one needs to identify those other technologies to which licensees could switch in response to a small but permanent increase in relative prices, i.e. the royalties.
Litsentsiandja poolt turustatava tehnoloogia määratluse põhjal on vaja määratleda muud tehnoloogiad, millele litsentsisaajad saaksid ümber lülituda vastusena suhteliste hindade, s.o litsentsitasude aeglasele, kuid pidevale tõusule.
An alternative approach is to look at the market for products incorporating the licensed technology (cf. paragraph below).
Alternatiivina võib tooteturgu käsitleda litsentsitavat tehnoloogiat hõlmavana (vrd järgmise punktiga).
Once relevant markets have been defined, market shares can be assigned to the various sources of competition in the market and used as an indication of the relative strength of market players.
Kui asjaomased turud on määratletud, saab määrata turuosad erinevatele konkurentsiallikatele turul ning kasutada neid turuosaliste suhtelise tugevuse näitajana.
In the case of technology markets one way to proceed is to calculate market shares on the basis of each technology’s share of total licensing income from royalties, representing a technology's share of the market where competing technologies are licensed.
Tehnoloogiaturgude puhul on üheks turuosade arvutamise võimaluseks tugineda iga tehnoloogia osale litsentsitasudena laekunud kogutuludes, mis esindaks tehnoloogia osa turul, kus litsentsitakse konkureerivaid tehnoloogiaid.
However, this may often be a mere theoretical and not a practical way to proceed because of lack of clear information on royalties, etc. An alternative approach, which is the one used in Article 3(3) of the TTBER, is to calculate market shares on the technology market on the basis of sales of products incorporating the licensed technology on downstream product markets (see paragraph 70 below).
Kuid see meetod võib osutuda sageli vaid teoreetiliseks ja mitte eriti teostatavaks litsentsitasude kohta selge teabe puudumise tõttu jne. Alternatiiviks, mida on kasutatud TTBERi artikli 3 lõikes 3, oleks arvutada tehnoloogiaturu turuosad litsentsitavat tehnoloogiat sisaldavate toodete turustusahelas madalamal asuvatel turgudel toimuva müügi alusel (vt punkti 70).
Under this approach all sales on the relevant product market are taken into account, irrespective of whether the product incorporates a technology that is being licensed.
Selle meetodi puhul võetakse arvesse kogu müüki asjaomasel tooteturul, sõltumata sellest, kas toode sisaldab litsentsitavat tehnoloogiat.
In the case of technology markets the approach of Article 3(3) to take into account technologies that are (only) being used in-house, is justified.
Tehnoloogiaturgude puhul on õigustatud artikli 3 lõike 3 lähenemine võtta arvesse (ainult) ettevõttesiseselt kasutatavaid tehnoloogiaid.
Indeed, this approach is in general a good indicator of the strength of the technology.
See meetod on üldjuhul tõepoolest hea tunnismärk uue tehnoloogia tugevusest.
First, it captures any potential competition from undertakings that are producing with their own technology and that are likely to start licensing in the event of a small but permanent increase in the price for licenses.
Esiteks haarab see võimalikku konkurentsi ettevõtjate poolt, kes toodavad oma tehnoloogiat kasutades, ning kes hakkaksid tõenäoliselt litsentsima, kui litsentside hinnad aeglaselt, kuid pidevalt tõuseksid.
Secondly, even where it is unlikely that other technology owners would start licensing, the licensor does not necessarily have market power on the technology market even if he has a high share of licensing income.
Teiseks, isegi kui on vähetõenäoline, et teised tehnoloogiaomanikud hakkaksid litsentsima, ei ole litsentsiandjal tingimata turuvõimu tehnoloogiaturul, isegi kui ta saab endale suure osa litsentsituludest.
If the downstream product market is competitive, competition at this level may effectively constrain the licensor.
Kui turustusahelas madalamal asuv turg on konkurentsivõimeline, võib konkurents sellel tasandil litsentsiandjale survet avaldada.
An increase in royalties upstream affects the costs of the licensee, making him less competitive, causing him to lose sales.
Litsentsitasude suurenemine turustusahelas kõrgemal mõjutab litsentsisaaja kulusid, vähendades tema konkurentsivõimet ja seega ka läbimüüki.
A technology’s market share on the product market also captures this element and is thus normally a good indicator of licensor market power.
Seda tegurit sisaldab ka tehnoloogiaturu osa tooteturul ning see on tavaliselt litsentsiandja turuvõimu hea näitaja.
In individual cases outside the safe harbour of the TTBER it may be necessary, where practically possible, to apply both of the described approaches in order to assess more accurately the market strength of the licensor.
TTBERi kaitse väliste üksikjuhtumite puhul võib vaja olla kohaldada, kus võimalik, mõlemat kirjeldatud lähenemisviisi, et hinnata täpsemalt litsentsiandja turuvõimu.
Moreover, outside the safe harbour of the TTBER it must also be taken into account that market share may not always be a good indication of the relative strength of available technologies.
Pealegi peab väljaspool TTBERi kaitset arvesse võtma, et turuosa ei pruugi olla alati olemasolevate tehnoloogiate suhtelise tugevuse hea näitaja.
The EFTA Surveillance Authority will therefore, inter alia, also have regard to the number of independently controlled technologies available in addition to the technologies controlled by the parties to the agreement that may be substitutable for the licensed technology at a comparable cost to the user (see paragraph 131 below).
EFTA järelevalveamet võtab seetõttu muu hulgas arvesse ka selliste sõltumatult kontrollitavate tehnoloogiate arvu, mis on kättesaadavad lisaks lepingu osapoolte poolt kontrollitavatele tehnoloogiatele ja mida kasutajad saaksid võrreldava kuluga vahetada litsentsitava tehnoloogia vastu (vt punkti 131).
Some licence agreements may affect innovation markets.
Mõned litsentsilepingud võivad mõjutada innovatsiooniturge.
In analysing such effects, however, the EFTA Surveillance Authority will normally confine itself to examining the impact of the agreement on competition within existing product and technology markets [24].
Ometi piirdub EFTA järelevalveamet sellise mõju analüüsimisel mõjuga, mida leping avaldab konkurentsile olemasolevatel toote- ja tehnoloogiaturgudel [24].
Competition on such markets may be affected by agreements that delay the introduction of improved products or new products that over time will replace existing products.
Konkurentsi võivad neil turgudel mõjutada lepingud, mis pidurdavad selliste täiustatud või uute toodete kasutuselevõttu, mis aja jooksul asendaksid olemasolevad tooted.
In such cases innovation is a source of potential competition which must be taken into account when assessing the impact of the agreement on product markets and technology markets.
Sellistel juhtudel on innovatsioon potentsiaalse konkurentsi allikas, mida tuleb arvesse võtta, hinnates lepingu mõju toote- ja tehnoloogiaturgudele.
In a limited number of cases, however, it may be useful and necessary to also define innovation markets.
Mõningail juhtudel võib aga olla kasulik ja vajalik määratleda ka innovatsiooniturud.
This is particularly the case where the agreement affects innovation aiming at creating new products and where it is possible at an early stage to identify research and development poles [25].
Eriti on see nii, kui leping mõjutab uute toodete loomise poole püüdlevat innovatsiooni ning kui on võimalik juba varases staadiumis tuvastada uurimis- ja arendustöökeskused [25].
In such cases it can be analysed whether after the agreement there will be a sufficient number of competing research and development poles left for effective competition in innovation to be maintained.
Sellistel juhtudel võib analüüsida, kas lepingu sõlmimise järel jääks alles piisav arv konkureerivaid uurimis- ja arendustöökeskuseid, et säilitada tõhus innovatsioonialane konkurents.
The distinction between competitors and non-competitors
Konkurentide ja mittekonkurentide erinevus
In general, agreements between competitors pose a greater risk to competition than agreements between non-competitors.
Üldjuhul ohustavad konkurentsi rohkem konkurentide kui mittekonkurentide vahelised lepingud.
However, competition between undertakings that use the same technology (intra-technology competition between licensees) constitutes an important complement to competition between undertakings that use competing technologies (inter-technology competition).
Sellegipoolest on sama tehnoloogiat kasutavate ettevõtjate vaheline konkurents (litsentsisaajate vaheline tehnoloogiasisene konkurents) oluliseks täienduseks konkurentsile konkureerivaid tehnoloogiaid kasutavate ettevõtjate vahel (tehnoloogiate vahelisele konkurentsile).