natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In general, the Authority will apply the following non-exhaustive list of criteria to determine whether information can be deemed to constitute business secrets:
Üldjuhul kohaldab amet alljärgnevat mittetäielikku kriteeriumite nimekirja, et määrata kindlaks, kas teavet saab pidada ärisaladuseks:
the extent to which the information is known outside the company;
mil määral on see teave teada väljaspool äriühingut;
the extent to which measures have been taken to protect the information within the company, for example, through non-compete clauses or non-disclosure agreements imposed on employees or agents, etc;
mil määral on võetud meetmeid teabe kaitsmiseks äriühingu sees, näiteks töötajatele või agentidele kohaldatavate konkurentsikeelu sätete või mitte-avalikustamislepingute kaudu jne;
the value of the information for the company and its competitors;
teabe väärtus äriühingule ja tema konkurentidele;
the effort or investment which the undertaking had to undertake to acquire the information;
jõupingutused või investeeringud, mida ettevõtjal on tulnud teabe hankimiseks teha;
the effort which others would need to undertake to acquire or copy the information;
jõupingutused, mida teised peaksid tegema, et saada teabest koopiat;
the degree of protection offered to such information under the legislation of the EFTA State concerned.
kaitse tase, mida asjaomase EFTA riigi seadused sellisele teabele pakuvad.
In principle, the Authority considers that the following information would not normally be covered by the obligation of professional secrecy:
Põhimõtteliselt on amet seisukohal, et alljärgnev teave ei kuulu tavaliselt ametisaladuse hoidmise kohustuse alla:
information which is publicly available, including information available only upon payment through specialised information services or information which is common knowledge among specialists in the field (for example common knowledge among engineers or medical doctors).
üldsusele kättesaadav teave, k.a teave, mis on kättesaadav vaid maksu eest spetsialiseeritud teabeteenistuste kaudu, või teave, mis on oma ala asjatundjate (näiteks inseneride või arstide) hulgas üldteada.
Likewise, turnover is not normally considered as a business secret, as it is a figure published in the annual accounts or otherwise known to the market.
Samuti ei peeta käivet tavaliselt ärisaladuseks, sest see avaldatakse aastaaruannetes või on muidu turul teada.
Reasons must be given for requests for confidentiality concerning turnover figures which are not in the public domain and the requests must be evaluated on a case-by-case basis.
Käibeandmete, mis ei ole avalik teave, konfidentsiaalsustaotlused peavad olema põhjendatud ning neid tuleb hinnata igal üksikjuhtumil eraldi.
The fact that information is not publicly available does not necessarily mean that the information can be regarded as a business secret;
Asjaolu, et teave ei ole üldsusele kättesaadav, ei tähenda tingimata, et teavet võib pidada ärisaladuseks;
historical information, in particular information at least five years old;
ajalooline teave, eriti vähemalt viie aasta vanune teave;
statistical or aggregate information;
statistiline või koondteave;
names of aid recipients, sector of activity, purpose and amount of the aid, etc.
abisaajate nimed, tegevusvaldkond, abi eesmärk ja summa jne.
Detailed reasons must be given for any request to derogate from these principles in exceptional cases.
Nendest põhimõtetest erandjuhtudel erandite tegemise taotlemisel tuleb esitada üksikasjalikud põhjendused.
Other confidential information
Muu konfidentsiaalne teave
In antitrust and merger cases, confidential information includes certain types of information communicated to the Authority on condition that confidentiality is observed (for example a market study commissioned by an undertaking which is party to the procedure and forming part of its property).
Monopolivastastel ja ühinemisjuhtudel kuulub konfidentsiaalse teabe hulka ametile konfidentsiaalsuse järgimise tingimusel edastatav kindlat liiki teave (näiteks ettevõtja tellitud turu-uuring, mis on menetluskorra osa ning kuulub tema vara hulka).
It seems that a similar approach could be retained for State Aid decisions.
Näib, et samasugust lähenemist võiks kasutada riigiabi otsuste puhul.
In the field of State Aid, there may, however, be some forms of confidential information, which would not necessarily be present in antitrust and merger procedures, referring specifically to secrets of the State or other confidential information relating to its organisational activity.
Riigiabi valdkonnas võib siiski olla mingit liiki konfidentsiaalset teavet, mida monopolivastastes ja ühinemismeetmetes tingimata ei ole, viidates konkreetselt riigi saladustele või muule konfidentsiaalsele teabele selle organisatsioonilisele tegevusele.
Generally, in view of the Authority's obligation to state the reasons for its decisions and the transparency requirement, such information can only in very exceptional circumstances be covered by the obligation of professional secrecy.
Üldiselt, arvestades läbipaistvuse nõuet ning ameti kohustust oma otsuseid põhjendada, võib selline teave vaid väga erandlikel asjaoludel kuuluda ametisaladuse hoidmise kohustuse alla.
Applicable procedure
Kohaldatav menetluskord
The Authority's main task is to reconcile two opposing obligations, namely the requirement to state the reasons for its decisions under Article 16 of the Surveillance and Court Agreement and therefore ensure that its decisions contain all the essential elements on which they are based, and that of safeguarding the obligation of professional secrecy.
Ameti peaülesanne on ühitada kaks vastandlikku kohustust, nimelt nõue põhjendada oma otsuseid järelevalve- ja kohtulepingu artikli 16 kohaselt ning seetõttu tagada, et otsused sisaldaksid olulisi elemente, millel need põhinevad, ning ametisaladuse hoidmise kohustus.
Besides the basic obligation to state the reasons for its decisions, the Authority has to take into account the need for effective application of the State Aid rules (inter alia, by giving EFTA States, beneficiaries and interested parties the possibility to comment on or challenge its decisions) and for transparency of its policy.
Peale põhilise kohustuse otsuseid põhjendada peab amet arvestama vajadust rakendada tõhusalt riigiabi reegleid (m.h andes EFTA riikidele, abi saajatele ja huvitatud pooltele võimaluse otsuseid kommenteerida või neid vaidlustada) ning oma poliitika läbipaistvuse järele.
There is therefore an overriding interest in making public the full substance of its decisions.
Seega on ülim huvi avalikustada otsuste täielik sisu.
As a general principle, requests for confidential treatment can only be granted where strictly necessary to protect business secrets or other confidential information meriting similar protection.
Üldpõhimõttena saab konfidentsiaalse kohtlemise taotlusi rahuldada vaid juhul, kui see on hädavajalik ärisaladuste või muu samaväärset kaitset vääriva konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks.
Business secrets and other confidential information do not enjoy an absolute protection: this means for example that they could be divulged when they are essential for the Authority's statement of the reasons for its decisions.
Ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave ei pälvi täielikku kaitset: see tähendab näiteks, et neid võib avaldada, kui see on ametile otsuste põhjendamiseks hädavajalik.
This means that information necessary for the identification of an aid measure and its beneficiary cannot normally be covered by the obligation of professional secrecy.
See tähendab, et abimeetme ja abi saaja tuvastamiseks vajalik teave ei tohi kuuluda ametisaladuse hoidmise kohustuse alla.
Similarly, information necessary to demonstrate that the conditions of Article 61 of the EEA Agreement are met, cannot normally be covered by the obligation of professional secrecy.
Samamoodi ei tohi ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluda teave, mis on vajalik näitamiseks, et EMP lepingu artikli 61 tingimused on täidetud.
However, the Authority will have to consider carefully whether the need for publication is more important, given the specific circumstances of a case, than the prejudice that might be generated for that EFTA State or undertaking involved.
Kuid amet peab hoolikalt kaaluma, kas avaldamisvajadus on juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades olulisem kui asjaomasele EFTA riigile või ettevõtjale tekkida võiv kahju.
The public version of a Authority decision can only feature deletions from the adopted version for reasons of professional secrecy.
Ameti otsuse avalikust versioonist võib võrreldes vastuvõetud versiooniga midagi välja jätta vaid ametisaladuse põhjendusel.
Paragraphs cannot be moved, and no sentence can be added or altered.
Lõikusid ei tohi ümber paigutada, ühtki lauset ei tohi lisada ega muuta.
Where the Authority considers that certain information cannot be disclosed, a footnote may be added, paraphrasing the non-disclosed information or indicating a range of magnitude or size, if useful to assure the comprehensibility and coherence of the decision.
Kui amet arvab, et teatavat teavet ei tohi avalikustada, võib lisada joonealuse viite, milles sõnastatakse avalikustamata teave ümber või, kui see on vajalik otsuse arusaadavuse ja sidususe tagamiseks, osutatakse selle suurusjärgule või suurusele.
Requests not to disclose the full text of a decision or substantial parts of it which would undermine the understanding of the Authority's statement of reasons cannot be accepted.
Ei tohi rahuldada taotlusi mitte avalikustada täielikku teksti või selle olulist osa, mis muudaks arusaamatuks ameti põhjendused otsuse vastuvõtmiseks.
If there is a complainant involved, the Authority will take into account the complainant's interest in ascertaining the reasons why the Authority adopted a certain decision, without the need to have recourse to Court proceedings [3].
Kaebuse puhul arvestab amet kaebaja huvidega põhjuste kindlakstegemisel, miks amet konkreetse otsuse vastu võttis, ilma vajaduseta kohtumenetluse järele.
Hence, requests by EFTA States for parts of the decision which address concerns of complainants to be covered by the obligation of professional secrecy will need to be particularly well reasoned and persuasive.
Seetõttu peavad EFTA riikide taotlused kuulutada otsuste osad, mis käsitlevad kurtjate muresid, ametisaladuse hoidmise kohustuse alla käivaks olema eriti hästi põhjendatud ja veenvad.
On the other hand, the Authority will not normally be inclined to disclose information alleged to be of the kind covered by the obligation of professional secrecy where there is a suspicion that the complaint has been lodged primarily to obtain access to the information.
Teisest küljest ei kaldu amet tavaliselt avalikustama väidetavalt ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet, kui on kahtlus, et kaebus on esitatud esmajoones juurdepääsu saamiseks teabele.
EFTA States cannot invoke professional secrecy to refuse to provide information to the Authority which the Authority considers necessary for the examination of aid measures.
EFTA riigid ei tohi kasutada ametisaladust ettekäändena, et keelduda andmast ametile teavet, mida amet peab vajalikuks abimeetmete läbivaatamiseks.
In this respect, reference is made to the procedure set out in Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (in particular Articles 2(2), 5, 10 and 16 in Part II of Protocol 3).
Selles suhtes viidatakse järelevalve- ja kohtulepingu protokollis nr 3 (eriti protokolli nr 3 II osa artikli 2 lõikes 2, artiklites 5, 10 ja 16) sätestatud menetluskorrale.
The Authority currently notifies its decisions to the EFTA State concerned without delay and gives the latter the opportunity to indicate, normally within a time period of 15 working days, which information it considers to be covered by the obligation of professional secrecy.
Praegu teavitab amet oma otsustest asjaomast EFTA riiki viivitamatult ning annab viimasele võimaluse tavaliselt 15 tööpäeva jooksul osutada, millist teavet riik peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks.
This time period may be extended by agreement between the Authority and the EFTA State concerned.
Seda ajavahemikku võib ameti ja asjaomase EFTA riigi omavahelisel kokkuleppel pikendada.
Where the EFTA State concerned does not indicate which information it considers to be covered by the obligation of professional secrecy within the period prescribed by the Authority, the decision will normally be disclosed in full.
Kui asjaomane EFTA riik ei osuta ameti poolt ettekirjutatud aja jooksul, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks, avalikustatakse otsus tavaliselt täielikult.
Where the EFTA State concerned wishes certain information to be covered by the obligation of professional secrecy, it must indicate the parts it considers to be covered and provide a justification in respect of each part for which non-disclosure is requested.
Kui asjaomane EFTA riik soovib, et teatav teave kuuluks ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, peab ta osutama, milliseid osi ta peab sellega hõlmatuks, ning esitama põhjendused iga osa kohta, mille avaldamise ärahoidmist taotletakse.
The Authority will then examine the request from the EFTA State without delay.
Amet vaatab EFTA riigi taotluse läbi viivitamata.
If the Authority does not accept that certain parts of the decision are covered by the obligation of professional secrecy, it will state the reasons why in its view those parts cannot be left out of the public version of the decision.
Kui amet ei nõustu, et otsuse teatavad osad kuuluvad ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, esitab ta oma põhjendused, miks tema arvates ei saa neid osi otsuse avalikust versioonist välja jätta.
In the absence of an acceptable justification by the EFTA State for its request (i.e. reasoning which is not manifestly irrelevant or manifestly wrong), the Authority need not further specify the reasons why those parts cannot be left out of the public version of the decision other than by referring to the absence of justification.
Kui EFTA riik oma taotlust ei põhjenda (s.o ei esita põhjendust, mis ei ole ilmselt asjassepuutumatu ega väär), ei pea amet peale põhjenduse puudumise täiendavalt täpsustama põhjuseid, miks neid osi ei saa otsuse avalikust versioonist välja jätta.
If the Authority decides to accept that certain parts are covered by the obligation of professional secrecy without agreeing in full with the EFTA State's request, it will notify its decision with a new draft to the EFTA State indicating the parts which have been omitted.
Kui amet otsustab nõustuda, et teatavad osad kuuluvad ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, nõustumata sealjuures EFTA riigi taotlusega täielikult, teavitab ta oma otsusest EFTA riiki, saates viimasele uue kavandi, milles on tähistatud välja jäetud osad.
If the Authority accepts that the parts indicated by the EFTA State are covered by the obligation of professional secrecy, the text of the decision will be published pursuant to Article 26 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, with the omission of the parts covered by the obligation of professional secrecy.
Kui amet nõustub, et EFTA riigi poolt osutatud osad kuuluvad ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, avaldatakse otsuse tekst kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikliga 26, jättes välja ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvad osad. Sellised kärped tähistatakse tekstis.
The EFTA State will have 15 working days following receipt of the Authority's decision stating the reasons for its refusal to accept the non-disclosure of certain parts, to react and provide additional elements to justify its request.
EFTA riigil on pärast ameti otsuse kättesaamist, milles viimane esitab oma põhjused keeldumiseks teatavate osade mitteavalikustamisest, 15 tööpäeva aega reageerida ja esitada täiendavaid üksikasju oma taotluse põhjendamiseks.
If the EFTA State concerned does not react further within the period prescribed by the Authority, the Authority will normally publish the decision as indicated in its reply to the original request made by the EFTA State.
Kui asjaomane EFTA riik ameti poolt antud tähtaja jooksul ei reageeri, avaldab amet tavaliselt otsuse sellisel kujul, nagu see oli esitatud tema vastuses EFTA riigi algsele taotlusele.
If the EFTA State concerned does submit any additional elements within the prescribed period, those elements will be examined by the Authority without delay.
Kui asjaomane EFTA riik esitab ettenähtud aja jooksul täiendavaid üksikasju, vaatab amet need viivitamatult läbi.
If the Authority accepts that the parts indicated by the EFTA State are covered by the obligation of professional secrecy, the text of the decision will be published as set out above.
Kui amet nõustub, et EFTA riigi osutatud osad kuuluvad ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, avaldatakse otsuse tekst nagu eespool sätestatud.
In the event that it is not possible to reach agreement, the Authority will proceed with the publication of its decision to initiate the formal investigation procedure forthwith.
Juhul, kui ei ole võimalik kokkuleppele jõuda, avaldab amet oma otsuse ametliku uurimismenetluse algatamise kohta koheselt.
Such decisions must summarise the relevant issues of fact and law, include a preliminary assessment of the aid character of the proposed measure and set out the doubts as to its compatibility with the common market.
Sellised otsused peavad võtma kokku olulised faktid ja seadused, sisaldama eelhinnangut pakutud abimeetme iseloomu kohta ning esitama kahtlused selle ühilduvuse kohta ühisturuga.
Clearly certain essential information must be included in order to enable third parties and the other EFTA States to comment usefully.
Et kolmandad osapooled ja muud EFTA riigid saaks esitada kasulikke märkusi, peab otsus esitama selgesti teatavat olulist teavet.
The duty of the Authority to provide such essential information will normally prevail over any claim to the protection of business secrets or other confidential information.
Ameti kohustus sellist olulist teavet pakkuda kaalub tavaliselt üle iga nõude kaitsta ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet.
Furthermore, it is in the interest of the beneficiary as well as interested parties to have access to such a decision as quickly as possible.
Pealegi on võimalikult kiire juurdepääs sellisele otsusele nii abi saaja kui huvitatud osapoolte huvides.
Permitting any delay in this respect would jeopardise the process of State Aid control.
Igasuguste viivituste lubamine selles suhtes paneks ohtu riigiabi järelevalve korra.
In the event that it is not possible to reach agreement on requests for certain information in decisions not to raise objections and decisions to close the formal investigation procedure to be covered by the obligation of professional secrecy, the Authority will notify its final decision to the EFTA State together with the text it intends to publish, giving the EFTA State another 15 working days to react.
Juhul, kui ei ole võimalik jõuda kokkuleppele taotluste suhtes kuulutada teatav vastuväidete esitamatajätmise ja ametliku uurimismenetluse lõpetamisotsustes sisalduv teave ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks, teavitab amet EFTA riiki oma lõplikust otsusest koos tekstiga, mida ta kavatseb avaldada, andes EFTA riigile veel 15 tööpäeva reageerimiseks.
In the absence of an answer which the Authority considers pertinent, the Authority will normally proceed with the publication of the text.
Ameti meelest asjakohase vastuse laekumatajäämisel avaldab amet tavaliselt teksti.
The Authority is currently reviewing its State Aid notification forms.
Amet vaatab parajasti läbi riigiabist teavitamise vorme.
In order to avoid unnecessary correspondence with EFTA States and delay in the publication of decisions, it intends, in the future, to include in the form a question asking whether the notification contains information which should not be published, and the reasons for non-publication.
Et vältida ebavajalikku kirjavahetust EFTA riikidega ja viivitusi otsuste avaldamisel, kavatseb ta tulevikus lisada vormile küsimuse, kas teatis sisaldab teavet, mida ei tohiks avaldada, ning millistel põhjendustel.
Only if that question is answered in the affirmative will the Authority enter into correspondence with the EFTA State in respect of specific cases.
Amet astuks EFTA riigiga konkreetse juhtumi asjus kirjavahetusse vaid juhul, kui nimetatud küsimusele on vastatud jaatavalt.
Similarly, if additional information is required by the Authority, the EFTA State will have to indicate at the moment it provides the information requested whether such information should not be published, and the reasons for non-publication.
Ka juhul, kui amet vajab täiendavat teavet, peab EFTA riik teatama nõutud teabe esitamisel, kui nad ei soovi sellise teabe avaldamist, ning millised oleks mitteavaldamise põhjused.
If the Authority uses the information thus identified by the EFTA State in its decision, it will communicate the adopted decision to the EFTA State, stating the reasons why in its view these parts cannot be left out from the public version of the decision as laid down above.
Kui amet kasutab EFTA riigi poolt niimoodi tähistatud teavet oma otsuses, saadab ta vastuvõetud otsuse EFTA riigile, selgitades eespool selgitatud viisil põhjusi, miks tema meelest neid osi ei saa otsuse avalikust versioonist välja jätta.
Once the Authority has decided what text it will publish and notified the EFTA State of its final decision, it is for the EFTA State to decide whether or not to make use of any judicial procedures available to it, including any interim measures, within the time-limits provided for in Article 36 of the Surveillance and Court Agreement.
Kui amet on otsustanud, millise teksti ta avaldab, ning on teavitanud EFTA riiki oma lõplikust otsusest, peab EFTA riik otsustama, kas kasutada või mitte järelevalve- ja kohtulepingu artikliga 36 tagatud aja jooksul mingit talle kättesaadavat õiguslikku menetlust, k.a igasugused ajutised meetmed.
Third parties
Kolmandad osapooled
Where third parties other than the EFTA State concerned (for example, complainants, other EFTA States or the beneficiary) submit information in the context of State Aid procedures, these guidelines will be applied mutatis mutandis.
Kui kolmandad osapooled peale asjaomase EFTA riigi (näiteks muud kaebajad peale EFTA riikide ja abi saaja) esitavad riigiabi menetluskorda puudutavat teavet, tuleb käesolevaid suuniseid kohaldada mutatis mutandis.
Application in time
Õigeaegne kohaldamine
These guidelines cannot establish binding legal rules and do not purport to do so.
Käesolevad suunised ei saa kehtestada siduvaid õigusnorme ning neil ei ole ka sellist eesmärki.
They merely set out in advance, in the interests of sound administration, the manner in which the Authority intends to address the issue of confidentiality in State Aid procedures.
Nad sätestavad vaid sujuva haldamise huvides viisi, millega amet kavatseb lahendada konfidentsiaalsuse küsimusi riigiabi menetluskorras.
As a rule, if agreement cannot be reached, the Authority's decision to publish may be the subject of specific judicial review proceedings.
Reeglina võib juhul, kui kokkulepet ei saavutata, kohaldada ameti avaldamisotsuse suhtes konkreetset kohtulikku läbivaatusmenetlust.
As these guidelines merely pertain to procedural matters (and to a large extent set out existing practice), they will be applied with immediate effect, including for decisions not to raise objections [5] adopted before the entry into force of the amendments [6] to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement to which third parties seek access.
Et käesolevad suunised käsitlevad vaid menetluskorda (ning sätestavad suurel määral juba käibivad tavad), kohaldatakse neid koheselt, s.h enne järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 muudatuste [5] jõustumist vastu võetud otsustele mitte esitada vastuväiteid, [6] millele kolmandad osapooled juurdepääsu taotlevad.
Case 145/83 Adams v Commission [1985] ECR 3539, para. 34, and Case T-353/94 Postbank v Commission [1996] ECR II-921, para. 86.
Juhtum 145/83 Adams v Komisjon [1985] EKL 3539, lõige 34, ja juhtum T-353/94 Postbank v Komisjon [1996] EKL II-921, lõige 86.