natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The financial situation of the public service broadcasters should be subject to an in-depth review at the end of each financing period as provided for in the national broadcasting systems of the EFTA States, or in the absence thereof, a time period which normally should not exceed four years.
Avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahaline olukord tuleks vastavalt EFTA riikide ringhäälingusüsteemidele põhjalikult läbi vaadata iga rahastamisperioodi lõpus või selle puudumisel sellise ajavahemiku lõpus, mis ei ole üldjuhul pikem kui neli aastat.
Any ‘public service reserves’ existing at the end of the financing period, or of an equivalent period as provided above, shall be taken into account for the calculation of the financial needs of the public service broadcaster for the next period.
Rahastamisperioodi või eespool nimetatud samaväärse perioodi lõpus kasutamata jäänud mis tahes avaliku teenuse reservi võetakse arvesse avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni järgmise ajavahemiku rahaliste vajaduste arvutamisel.
In case of ‘public service reserves’ exceeding 10 % of the annual public service costs on a recurring basis, EFTA States shall review whether the level of funding is adjusted to the public service broadcasters’ actual financial needs.
Juhul kui avaliku teenuse reserv ületab korduvalt 10 % avalik-õigusliku teenuse osutamise aastakuludest, peavad EFTA riigid üle vaatama, kas rahastamistase on kohandatud avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni tegelikele finantsvajadustele.
Diversification of public broadcasting services
Avalik-õiguslike ringhäälinguteenuste mitmekesistamine
In recent years, audiovisual markets have undergone important changes, which have led to the ongoing development and diversification of the broadcasting offer.
Viimastel aastatel on audiovisuaalturud oluliselt muutunud ning see on viinud pakutava ringhäälinguteenuse arengu ja mitmekesistumiseni.
This has raised new questions concerning the application of the State aid rules to audiovisual services which go beyond broadcasting activities in the traditional sense.
See on tekitanud uusi küsimusi riigiabieeskirjade kohaldamise kohta selliste audiovisuaalteenuste suhtes, mis ületavad ringhäälingutegevust selle tavatähenduses.
In this respect, the Authority considers that public service broadcasters should be able to use the opportunities offered by digitisation and the diversification of distribution platforms on a technology neutral basis, to the benefit of society.
Selles suhtes on järelevalveamet seisukohal, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma kasutada ühiskonna heaks ära võimalusi, mis tulenevad digiteerimisest ning tehnoloogiliselt neutraalsete edastusplatvormide mitmekesistamisest.
In order to guarantee the fundamental role of public service broadcasters in the new digital environment, public service broadcasters may use State aid to provide audiovisual services over new distribution platforms, catering for the general public as well as for special interests, provided that they are addressing the same democratic, social and cultural needs of the society in question, and do not entail disproportionate effects on the market, which are not necessary for the fulfilment of the public service remit.
Selleks et tagada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide põhiroll uues digitaalses keskkonnas, võivad avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kasutada riigiabi audiovisuaalteenuste pakkumiseks uute edastusplatvormide kaudu, pakkudes nii programme üldisele publikule kui ka erihuviprogramme, tingimusel et need on suunatud samadele demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele kõnealuses ühiskonnas ega tekita ebaproportsionaalset turumõju, mis ei ole vajalik avaliku teenuse osutamiseks.
In parallel with the rapid evolution of the broadcasting markets, the business models of broadcasters are also undergoing changes.
Koos ringhäälinguturu kiire arenguga muutuvad ka ringhäälinguorganisatsioonide ärimudelid.
In fulfilling their public service remit, broadcasters are increasingly turning to new sources of financing, such as online advertising or the provision of services against payment (so-called pay-services, like access to archives for a fee, special interest TV channels on a pay-per-view basis, access to mobile services for a lump sum payment, deferred access to TV programmes for a fee, paid online content downloads, etc.).
Ringhäälinguorganisatsioonid kasutavad avaliku teenuse osutamise osana järjest enam uusi rahastamisallikaid, näiteks sidusa reklaami või tasuliste teenuste osutamist (nt tasuline juurdepääs arhiividele, tasulised erihuvitelekanalid, juurdepääs mobiilsetele teenustele ühekordse tasu eest, hilisema edastusega tasuline juurdepääs telesaadetele, tasustatavad sidusa sisu allalaadimised jne).
The remuneration element in pay services can be related, for example, to the payment of network distribution fees or copyrights by broadcasters (for example if services over mobile platforms are provided against payment of a mobile distribution fee).
Tasuliste teenuste puhul võib tasustamiselement olla seotud näiteks ringhäälinguorganisatsioonide võrguteenusetasu või autoriõiguse tasude maksmisega (näiteks kui mobiiliplatvormide kaudu edastatakse teenuseid mobiiltelefoniteenuse tasu eest).
Although public broadcasting services have traditionally been free-to-air, the Authority considers that a direct remuneration element in such services — while having an impact on access by viewers [48] — does not necessarily mean that these services are manifestly not part of the public service remit provided that the pay element does not compromise the distinctive character of the public service in terms of serving the social, democratic and cultural needs of citizens, which distinguishes public services from purely commercial activities [49].
Ehkki avalik-õiguslikud ringhäälinguteenused on olnud traditsiooniliselt tasuta levitatavad, on järelevalveamet seisukohal, et otsese tasu võtmine selliste teenuste eest – ehkki see mõjutab kättesaadavust vaatajaile [48] – ei tähenda tingimata, et kõnealused teenused jääksid ilmselgelt avaliku teenuse osutamise raamest välja juhul, kui tasulised teenused ei muuda avaliku teenuse eripära kodanike sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimisel, mis eristab avalikku teenust puhtalt äritegevusest [49].
The element of remuneration is one of the aspects to be taken into account when deciding on the inclusion of such services in the public service remit, as it may affect the universality and the overall design of the service provided as well as its impact on the market.
Tasu võtmine on üks aspekt, mida tuleb arvesse võtta tasuliste teenuste avalike teenuste hulka kuulumise üle otsustamisel, sest see võib mõjutada nii pakutava teenuse universaalsust ja üldist ülesehitust kui ka teenuse mõju turule.
Provided that the given service with a pay element satisfies specific social, democratic and cultural needs of society without leading to disproportionate effects on competition and cross-border trade, EFTA States may entrust public service broadcasters with such a service as part of their public service remit.
Tingimusel et nimetatud tasulised teenused teenivad ühiskonna konkreetseid sotsiaalseid, demokraatlikke ja kultuurilisi vajadusi ega mõjuta seejuures ebaproportsionaalselt konkurentsi ega piiriülest kaubandust, võivad EFTA riigid usaldada avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele selliste teenuste osutamise osana avaliku teenuse osutamisest.
As set out above, State aid to public service broadcasters may be used for distributing audiovisual services on all platforms provided that the material requirements of the Article 59(2) of the EEA Agreement are met.
Nagu eespool sätestatud, võib avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antud riigiabi kasutada audiovisuaalteenuste levitamiseks mis tahes platvormide kaudu, tingimusel et EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kõik olulised nõuded on täidetud.
To this end, EFTA States shall consider, by means of a prior evaluation procedure based on an open public consultation, whether significant new audiovisual services envisaged by public service broadcasters meet the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement, i.e. in the public service broadcasting context, whether they serve the democratic, social and cultural needs of the society, while duly taking into account its potential effects on trading conditions and competition.
Selleks peavad liikmesriigid kaaluma, olles eelnevalt läbi viinud avatud konsultatsioonil põhineva hindamise, kas uued olulised audiovisuaalteenused, mida avalik õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kavandab, vastavad EMP lepingu artikli 59 lõike 2 nõuetele, s.o kas need teenivad avalik-õigusliku ringhäälingu kontekstis ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi, arvestades samal ajal nende võimaliku mõjuga kauplemistingimustele ja konkurentsile.
It is up to the EFTA States to determine, taking into account the characteristics and the evolution of the broadcasting market, as well as the range of services already offered by the public service broadcaster, what shall qualify as ‘significant new service’.
„Olulise uue teenuse” tähenduse määrab kindlaks EFTA riik, võttes arvesse ringhäälinguturu tunnusjooni ja arengut, aga ka ringhäälinguorganisatsioonide poolt juba pakutavate teenuste valikut.
The ‘new’ nature of an activity may depend among others on its content as well as on the modalities of consumption [50].
Teenuse uudsus võib sõltuda muu hulgas nii selle sisust kui ka tarbimise viisist [50].
The ‘significance’ of the service may take into account for instance the financial resources required for its development and the expected impact on demand.
Teenuse „olulisuse” puhul võib arvesse võtta näiteks selle väljatöötamiseks vajalikke rahalisi vahendeid ning oodatavat mõju nõudlusele.
Significant modifications to existing services shall be subject to the same assessment as significant new services.
Olulisi muudatusi olemasolevates teenustes hinnatakse samamoodi kui olulisi uusi teenuseid.
It is within the competence of the EFTA States to choose the most appropriate mechanism to ensure the consistency of audiovisual services with the material conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, taking into account the specificities of their national broadcasting systems, and the need to safeguard editorial independence of public service broadcasters.
EFTA riigi pädevuses on valida kõige asjakohasem vahend, et tagada audiovisuaalteenuste kooskõla EMP lepingu artikli 59 lõike 2 oluliste tingimustega, võttes arvesse oma ringhäälingusüsteemide eripära ja vajadust kaitsta avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetuslikku sõltumatust.
In the interest of transparency and of obtaining all relevant information necessary to arrive at a balanced decision, interested stakeholders shall have the opportunity to give their views on the envisaged significant new service in the context of an open consultation.
Selleks et tagada läbipaistvus ja saada tasakaalustatud otsuse jaoks kogu vajalik asjakohane teave, on huvitatud sidusrühmadel võimalus esitada oma seisukoht kavandatud oluliste uute teenuste kohta avaliku konsultatsiooni raames.
The outcome of the consultation, its assessment as well as the grounds for the decision shall be made publicly available.
Teave konsultatsiooni tulemuse, selle kohta antud hinnangu ja ka otsuse tegemise aluse kohta tehakse avalikkusele kättesaadavaks.
In order to ensure that the public funding of significant new audiovisual services does not distort trade and competition to an extent contrary to the common interest, EFTA States shall assess, based on the outcome of the open consultation, the overall impact of a new service on the market by comparing the situation in the presence and in the absence of the planned new service.
Tagamaks et oluliste uute audiovisuaalteenuste riiklik rahastamine ei moonutaks kaubandust ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, peavad EFTA riigid hindama avaliku konsultatsiooni tulemuste alusel uue teenuse üldist turumõju, võrreldes olukorda kavandatava uue teenusega ja ilma selleta.
In assessing the impact on the market, relevant aspects include, for example, the existence of similar or substitutable offers, editorial competition, market structure, market position of the public service broadcaster, level of competition and potential impact on private initiatives.
Turumõju hindamisel kuuluvad asjaomaste aspektide hulka näiteks samalaadsete või asendatavate pakkumiste olemasolu, konkurents toimetamise alal, turu ülesehitus, avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsioon, konkurentsi tase ja võimalik mõju eraalgatustele.
This impact needs to be balanced with the value of the services in question for society.
Seda mõju tuleks tasakaalustada nende teenuste väärtusega ühiskonna jaoks.
In the case of predominantly negative effects on the market, State funding for audiovisual services would appear proportionate only if it is justified by the added value in terms of serving the social, democratic and cultural needs of society [51], taking also into account the existing overall public service offer.
Peamiselt negatiivse turumõju korral on audiovisuaalteenuste riigipoolne rahastamine asjakohane vaid juhul, kui sellel on selge lisaväärtus ühiskonna sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimise kujul, [51] arvestades üldist olemasolevat avaliku teenuse pakkumist.
Such an assessment would only be objective if carried out by a body which is effectively independent from the management of the public service broadcaster, also with regard to the appointment and removal of its members, and has sufficient capacity and resources to exercise its duties.
Selline hindamine oleks objektiivne vaid juhul, kui selle viib läbi asutus, mis on täielikult sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni juhtimisest, sealhulgas selle liikmete määramine ja vabastamine, ning millel on oma ülesannete täitmiseks vajalik suutlikkus ja vahendid.
EFTA States shall be able to design a procedure which is proportionate to the size of the market and the market position of the public service broadcaster.
EFTA riigid peaksid suutma töötada välja turu suuruse ja avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsiooniga proportsionaalse menetluse.
The considerations outlined above shall not prevent public service broadcasters from testing innovative new services (e.g. in the form of pilot projects) on a limited scale (e.g. in terms of time and audience) and for the purpose of gathering information on the feasibility of and the value added by the foreseen service, in so far as such test phase does not amount to the introduction of a fully-fledged, significant new audiovisual service.
Eespool toodud kaalutlused ei takista avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil katsetada uusi innovaatilisi teenuseid (nt katseprojektide kujul) piiratud ulatuses (nt aja ja vaatajaskonna mõttes) ning eesmärgiga koguda teavet kavandatud teenuse teostatavuse ja lisaväärtuse kohta, tingimusel et katsefaas ei lõpe olulise uue audiovisuaalse teenuse täieliku kasutuselevõtuga.
The Authority considers that the above assessment at the national level will contribute to ensuring compliance with the EEA State aid rules.
Järelevalveamet on seisukohal, et eespool nimetatud hindamine riiklikul tasandil aitab tagada EMP riigiabi eeskirjade järgimise.
This is without prejudice to the competences of the Authority and the Commission to verify that EFTA States respect the provisions of the EEA Agreement, and to their right to act, whenever necessary, also on the basis of complaints or on its own initiative.
See ei mõjuta järelevalveameti ja komisjoni pädevust kontrollida, et EFTA riigid järgiksid asutamislepingu sätteid, ning tema õigust tegutseda vajaduse korral ka kaebuste alusel või omal algatusel.
Proportionality and market behaviour
Proportsionaalsus ja turukäitumine
In accordance with Article 59(2) of the EEA Agreement, public service broadcasters shall not engage in activities which would result in disproportionate distortions of competition that are not necessary for fulfilling the public service mission.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei tohi vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 teha midagi, mis ei ole vajalik neile pandud avaliku teenuse pakkumise ülesande täitmiseks ja mis tooks kaasa ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi.
For example, the acquisition of premium content as part of the overall public service mission of public service broadcasters is generally considered legitimate.
Näiteks peetakse üldiselt seaduslikuks kvaliteetsisu omandamist osana avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide üldisest avaliku teenuse ülesandest.
However, disproportionate market distortions would arise in the event that public service broadcasters were to maintain exclusive premium rights unused without offering to sub-license them in a transparent and timely manner.
Sellegipoolest tekiksid ebaproportsionaalsed turumoonutused, juhul kui avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid säilitaksid kvaliteetsisu edastamise ainuõigused, ilma neid läbipaistval viisil ja õigeaegselt edasi litsentsimata.
Therefore, the Authority invites EFTA States to ensure that public service broadcasters respect the principle of proportionality also with regard to the acquisition of premium rights, and to provide rules for the sub-licensing of unused exclusive premium rights by public service broadcasters.
Seetõttu kutsub järelevalveamet EFTA riike üles tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid proportsionaalsuse põhimõtet ka kvaliteetsisu edastamise õiguste omandamisel, ja kehtestama avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele eeskirjad kasutamata kvaliteetsisu edastamise ainuõiguste edasi litsentsimiseks.
When carrying out commercial activities, public service broadcasters shall be bound to respect market principles and, when they act through commercial subsidiaries, they shall keep arm’s length relations with these subsidiaries.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad oma äritegevuses järgima turupõhimõtteid ja tegutsedes tütarettevõtjate kaudu säilitama suhetes tütarettevõtjatega poolte sõltumatuse põhimõtte.
EFTA States shall ensure that public service broadcasters respect the arm’s length principle, undertake their commercial investments in line with the market economy investor principle, and do not engage in anti-competitive practices with regard to their competitors, based on their public funding.
EFTA riigid peavad tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgivad poolte sõltumatuse põhimõtet, teevad oma investeeringuid kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega ega osale riigi rahastamise toel konkurentsivastases tegevuses oma konkurentide suhtes.
An example of anti-competitive practice may be price undercutting.
Konkurentsivastase käitumise näitena võib tuua hindade allalöömise.
A public service broadcaster might be tempted to depress the prices of advertising or other non-public service activities (such as commercial pay services) below what can reasonably be considered to be market-conform, so as to reduce the revenue of competitors, in so far as the resulting lower revenues are covered by the public compensation.
Avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil võib tekkida soov langetada reklaami või muude avaliku teenuse väliste teenuste (näiteks tasulised äriteenused) hindu alla taseme, mida võib mõistlikult pidada turutingimustega kooskõlas olevaks, et vähendada konkurentide tulu, juhul kui vähenenud tulud katab riiklik hüvitis.
Such conduct cannot be considered as intrinsic to the public service mission attributed to the broadcaster and would in any event affect trading conditions and competition in the European Economic Area to an extent which would be contrary to the common interest and thus infringe Article 59(2) of the EEA Agreement.
Sellist teguviisi ei saa pidada ringhäälinguorganisatsioonile antud avaliku teenuse ülesande täitmise seisukohalt põhjendatuks ning see mõjutaks igal juhul „kaubandustingimusi ja konkurentsi Euroopa Majanduspiirkonnas sel määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega” ja rikuks seega EMP lepingu artikli 59 lõike 2 sätteid.
In view of the differences between the market situations, respect of market principles by public service broadcasters, in particular the questions as to whether public service broadcasters are undercutting prices in their commercial offering, and whether they are respecting the principle of proportionality with regard to the acquisition of premium rights [52], shall be assessed on a case-by-case basis, taking into account the specificities of the market and of the service concerned.
Pidades silmas riikide turuolukorra erinevusi, hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi seda, kas avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad turupõhimõtetest kinni, ja eelkõige seda, kas nad löövad oma äripakkumisega hindu alla või kas nad järgivad proportsionaalsuse põhimõtet kvaliteetprogrammiõiguste omandamisel, [52] võttes arvesse turu ja asjaomase toote eripära.
The Authority considers that it is, in the first place, up to the national authorities to ensure that public service broadcasters respect market principles.
Järelevalveamet leiab, et ennekõike peavad just riiklikud ametiasutused tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid turupõhimõtteid.
To this end, EFTA States shall have appropriate mechanisms in place which allow assessing any potential complaint in an effective way at the national level.
Selleks peavad EFTA riikidel olema asjakohased mehhanismid, mis võimaldavad kõiki võimalikke kaebusi tõhusalt riigi tasandil hinnata.
Notwithstanding the preceding paragraph, where necessary, the Authority may take action on the basis of Articles 53, 54, 59 and 61 of the EEA Agreement.
Olenemata eelnevast punktist võib järelevalveamet vajaduse korral võtta meetmeid EMP lepingu artiklite 53, 54, 59 ja 61 alusel.
Temporal application
Ajaline kohaldatavus
This Chapter will be applied from the first day of its adoption by the Authority.
Käesolevat peatükki kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle vastu võtmist järelevalveameti poolt.
It will replace the previous Chapter on the application of the State aid rules to public service broadcasting in the Authority’s State Aid Guidelines.
Sellega asendatakse järelevalveameti riigiabisuunistes eelmine peatükk riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes.
In accordance with the Chapter on applicable rules for the assessment of unlawful State aid [53], the Authority will apply, in the case of non-notified aid:
Kooskõlas peatükiga kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks [53] kohaldab järelevalveamet teatamata abi suhtes:
this Chapter, if the aid was granted after its adoption;
käesolevat peatükki, kui abi anti pärast selle vastuvõtmist, ja
the previous Chapter on the application of the State aid rules to public service broadcasting, adopted on 23 April 2004, in all other cases.
eelmist, 23. aprillil 2004 vastu võetud peatükki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kõikide muude juhtumite puhul.
This Chapter corresponds to the Communication from the Commission on the application of State aid rules to public service broadcasting (OJ C 257, 27.10.2009, p. 1).
Käesolev peatükk on kooskõlas komisjoni teatisega riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (ELT C 257, 27.10.2009, lk 1).
Adopted by Decision No 90/04/COL of 23 April 2004 amending for the 46th time the procedural and substantive rules in the field of State aid by introducing a new Chapter 24C: The application of the State aid rules to public service broadcasting (OJ L 327, 13.12.2007, p. 21 and EEA Supplement No 59, 13.12.2007, p. 1).
Vastu võetud 23. aprilli 2004. aasta otsusega nr 90/04/COL, millega muudetakse neljakümne kuuendat korda riigiabi käsitlevaid vormilisi ja sisulisi eeskirju, lisades peatüki 24c: riigiabi eeskirjade kohaldamine avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (ELT L 327, 13.12.2007, lk 21 ja sama päeva EMP kaasanne nr 59, lk 1).