natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Credit provided on non-commercial terms might constitute State aid and might be authorised by the Authority, upon notification, if it is compatible with the functioning of the EEA Agreement, for example under the Guidelines — Temporary framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis.
Mittekaubanduslikel tingimustel antud laen võib kujutada endast riigiabi ja järelevalveamet võib sellise abi eelneva teatamise korral heaks kiita, kui ta tunnistab abi EMP lepinguga kokkusobivaks, näiteks vastavalt suunistele „Riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks”.
Commission Decision of 12 November 2008 in Case N 528/08 ING (OJ C 328, 23.12.2008, p. 10), point 35.
Komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit N 528/08 (ING) (ELT C 328, 23.12.2008, lk 10), punkt 35.
See for example Commission Decision 2005/418/EC of 7 July 2004 on the aid measures implemented by France for Alstom (OJ L 150, 10.6.2005, p. 24), point 204.
Vt nt komisjoni 7. juuli 2004. aasta otsus 2005/418/EÜ, mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes (ELT L 150, 10.6.2005, lk 24), punkt 204.
No 492/09/COL
nr 492/09/COL,
of 2 December 2009
detsember 2009
Complaint by Norsk Lotteridrift ASA against alleged State aid in favour of Norsk Tipping AS (NORWAY)
Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebus väidetava riigiabi kohta ettevõtjale Norsk Tipping AS (NORRA)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], Having regard to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 thereof and Protocol 26,
EFTA JÄRELEVALVEAMET [1], võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
Having regard to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 [4] I osa artikli 1 lõiget 3,
Having regard to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5],
võttes arvesse järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ning tõlgendamiseks [5],
On 12 October 2004, the Authority received a complaint by Norsk Lotteridrift ASA concerning alleged State aid in favour of Norsk Tipping AS (Event No 295765).
oktoobril 2004 sai järelevalveamet ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA kaebuse seoses väidetava riigiabiga ettevõtjale Norsk Tipping AS (toiming nr 295765).
By letter dated 22 October 2004 (Event No 296715), the Authority asked the complainant to provide some additional information on certain specific points.
oktoobri 2004. aasta kirjas (toiming nr 296715) palus järelevalveamet kaebuse esitajal esitada täiendav teave teatavate konkreetsete küsimuste kohta.
By letter dated 15 November 2004 (Event No 299345), the complainant provided the Authority with its answers to the questions raised.
novembri 2004. aasta kirjas (toiming nr 299345) esitas kaebuse esitaja järelevalveametile oma vastused saadud küsimustele.
By letter dated 8 December 2004 (Event No 300861), the Authority provided the Norwegian authorities with a copy of the complaint and asked them to submit comments and additional information.
detsembri 2004. aasta kirjas (toiming nr 300861) saatis järelevalveamet Norra ametiasutustele kaebuse koopia ning palus neil esitada oma märkused ja täiendava teabe.
By letter dated 10 February 2005 (Event No 308469), the Norwegian authorities provided the Authority with their comments and additional information.
veebruari 2005. aasta kirjas (toiming nr 308469) esitasid Norra ametiasutused järelevalveametile oma märkused ja täiendava teabe.
There was no exchange of correspondence after that date.
Pärast kõnealust kuupäeva rohkem kirjavahetust ei toimunud.
By letter dated 12 March 2008 (Event No 469510), the lawyer representing the complainant informed the Authority that Norsk Lotteridrift ASA was dissolved and no longer wished to pursue the complaint, which was consequently withdrawn.
märtsi 2008. aasta kirjas (toiming nr 469510) teatas kaebuse esitajat esindav advokaat järelevalveametile, et ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA likvideeriti ja ta ei kavatse menetlusega jätkata, mille tulemusel võeti kaebus tagasi.
Grounds of the complaint
Kaebuse põhjused
Norsk Lotteridrift ASA was the largest company in Norway operating so called Amusement With Price machines (gaming machines, hereafter referred to as ‘AWP’).
Norsk Lotteridrift ASA oli Norra suurim hasartmänguautomaatidega tegelev ettevõtja.
Norsk Tipping AS is Norway’s largest gaming company and wholly owned by the Norwegian State.
Norsk Tipping AS on Norra suurim hasartmängukorraldaja, kes kuulub täies mahus Norra riigile.
Until 2003, Norsk Tipping AS was not operating on the market of AWP machines.
Kuni 2003. aastani ei tegutsenud Norsk Tipping AS hasartmänguautomaatide turul.
In June 2003, legislation was passed giving Norsk Tipping AS an exclusive right to operate such machines.
aasta juunis võeti vastu õigusakt, mis andis ettevõtjale Norsk Tipping AS ainuõiguse selliste automaatide käitamiseks.
As from 1 January 2006, Norsk Tipping AS would be the only company operating AWP machines in Norway.
Alates 1. jaanuarist 2006 oleks ettevõtjast Norsk Tipping AS pidanud saama ainuke hasartmänguautomaate käitav ettevõtja Norras.
During the transitional period from June 2003 to 1 January 2006, Norsk Tipping AS started introducing its first AWP machines while the existing operators were forced to withdraw from the market as the authorisations to operate such machines were progressively expiring.
Üleminekuperioodil 2003. aasta juunist kuni 1. jaanuarini 2006 hakkas ettevõtja Norsk Tipping AS turule tooma esimesi hasartmänguautomaate, samal ajal kui olemasolevad turul tegutsejad pidid turult tagasi tõmbuma, sest selliste automaatide käitamise load hakkasid järg-järgult aeguma.
During the transitional period, Norsk Lotteridrift ASA and Norsk Tipping AS were therefore competing on the same market.
Üleminekuperioodil konkureerisid seega Norsk Lotteridrift ASA ja Norsk Tipping AS samal turul.
Presently, Norsk Tipping AS enjoys an exclusive right to operate AWP in Norway [6].Norsk Lotteridrift ASA complained that, in a situation where Norsk Tipping AS was competing with other operators of AWP machines, two measures in favour of Norsk Tipping AS distorted competition and affected trade between the Contracting Parties.
Praegu on ettevõtjal Norsk Tipping AS ainuõigus hasartmänguautomaatide käitamiseks Norras [6].Norsk Lotteridrift ASA esitas kaebuse selle kohta, et olukorras, kus Norsk Tipping AS konkureeris muude hasartmänguautomaatide käitajatega, kahjustasid kaks ettevõtja Norsk Tipping AS heaks võetud meedet konkurentsi ja mõjutasid lepinguosaliste kaubandust.
The complainant referred to the two following elements:
Kaebuse esitaja viitas kahele järgmisele meetmele:
firstly, Norsk Tipping AS did not pay corporate tax whereas the private operators were subject to the tax (2.1),
Norsk Tipping AS ei maksnud ettevõtte tulumaksu, samal ajal kui erasektori käitajate suhtes kohaldati kõnealust maksu (punkt 2.1);
secondly, the complainant argued that Norsk Tipping AS enjoyed much more flexibility in determining what revenues to donate to charities as it paid its contributions to charity from its net surplus, whereas private operators had to pay 40 % of the income of each machine to charity (2.2).
kaebuse esitaja väitis, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli oluliselt suurem vabadus otsustada, millist osa tuludest anda heategevuseks, sest ettevõtja maksis heategevuseks osa netokasumist, samal ajal kui erasektori käitajad pidid maksma heategevuseks 40 % oma sissetulekust iga hasartmänguautomaadi pealt (punkt 2.2).
Exemption to pay corporate tax
Vabastus ettevõtte tulumaksust
Section 2-30(g) No 3 (previously No 5) of the Tax Act No 14 of 26 March 1999 provides that Norsk Tipping AS was exempted from corporate tax.
Vastavalt 26. märtsi 1999. aasta maksuseaduse nr 14 jaotise 2-30 g punktile 3 (endine punkt 5) oli ettevõtja Norsk Tipping AS ettevõtte tulumaksust vabastatud.
This provision must be read in conjunction with Act No 103 of 28 August 1992 relating to Money Games (hereinafter ‘the Money Games Act’) which provided that Norsk Tipping AS was obliged to pay all its profits after allocation to reserves for the investment fund [7].
Kõnealust sätet tuleb tõlgendada koostoimes hasartmänge käsitleva 28. augusti 1992. aasta seadusega nr 103 (edaspidi „hasartmänguseadus”), mille kohaselt oli ettevõtja Norsk Tipping AS kohustatud ära maksma kogu oma kasumi, mis jäi üle pärast eraldamise tegemist investeerimisfondi [7].
The complainant — which was subject to the obligation to pay corporate tax — argued that the possibility for Norsk Tipping AS to benefit from such an exemption constituted State aid.
Kaebuse esitaja (kelle suhtes kohaldati kohustust maksta ettevõtte tulumaksu) väitis, et ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus saada kasu sellisest vabastusest kujutab endast riigiabi.
Possibility for Norsk Tipping AS to determine its own profits
Ettevõtja Norsk Tipping AS võimalus otsustada oma kasumi üle
Regulation No 960 of 22 September 2000 regarding permission to set up AWP machines provided that such permissions would be granted on the following conditions: a minimum of 40 % of the surplus from each machines was to be paid to charity, a maximum of 20 % was paid to the owner of the premises where the machines are placed and a maximum of 40 % was kept by the operator.
septembri 2000. aasta määruses nr 960 hasartmänguautomaatide paigaldamise lubade kohta on sätestatud, et kõnealune luba antakse järgmistel tingimustel: minimaalselt 40 % tulust iga automaadi kohta tuleb maksta heategevuseks; maksimaalselt 20 % tuleb maksta selle koha omanikule, kuhu hasartmänguautomaadid on paigaldatud, ja maksimaalselt 40 % võib jääda käitajale.
This regulation did not apply to Norsk Tipping AS [8].
Kõnealust määrust ei kohaldatud ettevõtja Norsk Tipping AS suhtes [8].
The activities of Norsk Tipping AS were regulated by the Money Games Act which provided that Norsk Tipping AS’ profit, after allocations to reserves, must be paid to charities.
Ettevõtja Norsk Tipping AS tegevust reguleeriti hasartmänguseadusega, milles on sätestatud, et kogu ettevõtja Norsk Tipping AS kasum pärast reservi tehtavat eraldist tuleb maksta heategevuseks.
The complainant argued that Norsk Tipping AS benefited from a much greater flexibility than its competitors.
Kaebuse esitaja väitis, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli oluliselt suurem vabadus kui tema konkurentidel.
Indeed, it argued that ‘it is a total different matter to pay parts of the net surplus from the combined activities of a company to charities, as compared to paying a fixed percentage of the surplus from each machine to charities regardless of the general profitability of the company’.
Kaebuse esitaja väitis, et „on suur erinevus, kas maksta osa ettevõtja kombineeritud tegevuse netokasumist heategevuseks või maksta iga automaadi pealt kindlaksmääratud protsent kasumist heategevuseks, olenemata ettevõtja üldisest kasumlikkusest.”
Norsk Lotteridrift ASA considered that Norsk Tipping AS benefited from a greater flexibility when determining its budget and especially when deciding to make necessary investments in a situation where new investments were needed.
Ettevõtja Norsk Lotteridrift ASA oli arvamusel, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli suurem vabadus otsustada oma eelarve üle ja suurem vabadus eelkõige otsustada vajalike investeeringute üle olukorras, kus oli vaja uusi investeeringuid.
The legislation did not contain any limitations as to the size of the reserves for the investment fund or any minimum requirement as to the level of the payments to be made to charities.
Õigusaktis ei olnud sätestatud investeerimisfondiks ettenähtud reservi suuruse piirang või miinimumnõue heategevuseks tehtavate maksete suuruse kohta.
Norsk Tipping AS had the option to make the necessary allocations to reserves for such investments while the competitors such as Lotteridrift ASA had less possibilities.
Selliste investeeringute tegemiseks oli ettevõtjal Norsk Tipping AS võimalus teha vajalikke eraldusi reservi, samal ajal kui tema konkurentidel, näiteks ettevõtjal Lotteridrift ASA oli väiksem vabadus.
The complainant argued that such a benefit constituted aid within the meaning of Article 61 EEA.
Kaebuse esitaja väitis, et selline eelis kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.
In its assessment of the complaint, the Authority will examine successively the two grounds of the complaint.
Järelevalveamet analüüsib kaebuse hindamisel järgemööda kaebuse esitamise kahte põhjust.
The measure must be granted by the State or through state resources.
Meede peab olema antud riigi poolt või riigi vahenditest.
The Authority takes the view that through the grant of the exemption, the Norwegian State renounced tax revenue which it would normally have received.
Järelevalveamet on arvamusel, et vabastuse andmise kaudu loobus Norra riik tulust, mida ta tavaolukorras oleks saanud.
The absence of these funds represented a burden on state resources from charges that are normally borne from the budgets of undertakings [9].
Kõnealuste vahendite puudumine kujutab endast koormat riigi vahenditele, sest tegemist on kuludega, mida tavaliselt kantakse ettevõtjate eelarvest [9].
A loss of tax revenue is equivalent to the consumption of State resources in the form of fiscal expenditure [10].
Maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigi vahendeid kasutatakse maksustamiskuludeks [10].
The Authority therefore considers that the fact that Norsk Tipping AS is exempted from income tax at the outset involved the consumption of state resources.The measure must moreover be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Seetõttu on järelevalveamet arvamusel, et ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tulumaksust on seotud riigi vahendite kasutamisega. Lisaks sellele peab meede olema valikuline, soodustades „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.
In order to determine whether a measure is selective, the Authority will examine whether, within the context of a particular legal system, the measure constitutes an advantage for the undertaking in comparison with other undertakings which are in a comparable legal and factual situation.
Selleks et kindlaks määrata, kas meede on valikuline, hindab järelevalveamet, kas konkreetse õigussüsteemi piires kujutab meede endast eelist ettevõtjale võrreldes muude ettevõtjatega, kes on võrreldavas õiguslikus ja tegelikus olukorras.
In this regard it is necessary first to identify the common or normal regime under the applicable tax system which constitutes the reference framework.
Siinkohal on vaja eelkõige tuvastada ühine või tavakord kohaldatava maksusüsteemi raames, mis oleks võrdlusraamistikuks.
The Authority considers that the reference framework for assessing selectivity is the Norwegian Tax Act from which Norsk Tipping AS enjoys an explicit exemption in section 2.30(g) No 3 of the Norwegian Tax Act.
Järelevalveamet on arvamusel, et võrdlusraamistik valikulisuse hindamiseks on Norra maksuseadus, mida sõnaselgelt ei kohaldata ettevõtja Norsk Tipping AS suhtes vastavalt Norra maksuseaduse jaotise 2.30 g punktile 3.
It is in relation to the common or ‘normal’ tax regime that the Authority must, secondly, assess and determine whether the advantage granted by the tax measure at issue may be selective by demonstrating that the measure derogates from that common regime inasmuch as the measure differentiates between economic operators who, in light of the objective assigned to the tax system of the EFTA State concerned, are in a comparable factual and legal situation.
Järelevalveametil tuleb selle üldkohaldatava või „tavapärase” maksustamiskorra alusel hinnata ja tõendada maksumeetmega antava soodustuse selektiivsust, näidates, et see meede on üldkohaldatava korra erand, kuna see eristab ettevõtjaid, kes asjassepuutuva EFTA riigi maksusüsteemi enda eesmärke arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.
The Authority considers, prima facie, that the tax exemption appears selective as Norsk Tipping is individually exempted.
Järelevalveamet on esmapilgul arvamusel, et maksuvabastus tundub olevat valikuline, sest maksust on vabastatud ainult Norsk Tipping.
As mentioned above, Norsk Tipping AS, indeed the gaming sector as such, is subject to special regulatory regimes in Norway.
Nagu mainitud eespool, kohaldatakse ettevõtja Norsk Tipping AS ja kogu Norra hasartmängusektori suhtes eri õiguskorda.
There are restrictions in place both with regard to who is permitted to offer gaming services, the performance of the services as such and finally the use of revenue generated from gaming.
Kehtestatud on piirangud nii seoses sellega, kellel lubatakse pakkuda hasartmänguteenuseid ja osutada teenuseid, kui ka hasartmängust saadava tulu kasutamisega.
Indeed, no other operator is now allowed to offer similar games as Norsk Tipping AS since it enjoys exclusive rights to operate a number of different money games.
Ettevõtja Norsk Tipping AS kõrval ei lubata ühelgi muul ettevõtjal pakkuda sarnaseid mänge ning ettevõtjal on ainuõigus mitmete eri hasartmängude käitamiseks.
Such regulatory restrictions, both with regard to market access and the performance of the services have been accepted by both the Court of Justice and the EFTA Court on the basis of moral, religious and cultural factors, as well as the morally and financially harmful consequences for the individual and for society associated with gaming [11].Prior to the introduction of the exclusive rights regime for AWP, the complainant, Norsk Lotteridrift ASA and other private operators of gaming machines operated on the market and were subject to regular income tax in addition to the special regulatory AWP regime according to which they could retain up to 40 % of the machine surplus [12].
Nii Euroopa Kohus kui ka EFTA kohus on sellised õiguslikud piirangud nii turule juurdepääsu osas kui ka teenuste osutamise osas heaks kiitnud, võttes aluseks moraalsed, religioossed ja kultuuriga seotud asjaolud ning moraalselt ja finantsiliselt kahjulikud tagajärjed üksikisikule ja ühiskonnale seoses hasartmängudega [11].Enne kui võeti kasutusele hasartmänguautomaatide käitamise ainuõiguslik kord, tegutsesid turul kaebuse esitaja Norsk Lotteridrift ASA ja muud hasartmänguautomaatide erasektori käitajad ja nende suhtes kohaldati tavapärast tulumaksu lisaks hasartmänguautomaate käsitlevale õiguslikule erikorrale, mille kohaselt oli ettevõtjatel õigus jätta endale kuni 40 % hasartmänguautomaatidelt teenitavast kasumist [12].
Providers of other gaming services, such as Norsk Rikstoto which organises horse race betting and charitable organisations, which organise different types of lotteries are subject to other regulatory regimes.
Hasartmängude korraldamisega tegelevate ettevõtjate suhtes, näiteks Norsk Rikstoto, kes korraldab hobuste võiduajamiste kihlvedusid, ja heategevuslike organisatsioonide suhtes, kes korraldavad eri tüüpi loteriisid, kohaldatakse teistsugust õiguskorda.
A common denominator for these other gaming providers, is that in principle, all the revenues generated from the gaming services shall be channelled to specific charitable causes.
Ühine nimetaja selliste hasartmängude korraldajate puhul on see, et põhimõtteliselt kogu tulu, mis hasartmängude korraldamisest saadakse, antakse konkreetseks heategevuslikuks eesmärgiks.
Thus, the former AWP business was unique in the sense that it allowed private operators to keep profits generated from money games.
Seega oli endine hasartmänguautomaatidega seotud kord ainulaadne seetõttu, et see võimaldas erasektori käitajatel jätta endale kasumi, mida nad hasartmängudelt teenisid.
The profits of Norsk Tipping AS are by law clawed away and earmarked for sports, cultural and, since 2006, also for humanitarian and social beneficial causes, cf. Section 10 of the Gambling Act No 103 of 28 August 1992 (lov om pengespill).
Seaduses on sätestatud, et ettevõtja Norsk Tipping AS tulu võetakse ära ja eraldatakse spordile, kultuurile ja alates 2006. aastast humanitaarsetele ja heategevuslikele eesmärkidele (vrd 28. augusti 1992. aasta hasartmänguseaduse (lov om pengespill) nr 103 10. jagu).
Thus, for Norsk Tipping AS, the exemption from ordinary income tax is replaced by a different form of ‘taxation’.
Seega asendatakse ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tavapärasest tulumaksust teistsuguse „maksustamisega”.
Consequently, while Norsk Tipping is exempted from income tax its profits are subject to another form of imposition and as a result the company cannot retain them.
Seetõttu, kuigi ettevõtja Norsk Tipping on vabastatud tulumaksust, kohaldatakse ettevõtja kasumi suhtes teistsuguseid piiranguid ning selle tulemusel ei saa ettevõtja kasumit endale jätta.
The Authority takes the view, in the circumstances of this case, that the difference of treatment of Norsk Tipping is justified by the reasons relating to the logic of the system of redistribution of profits from the state monopoly gaming company.
Järelevalveamet on arvamusel, et käesoleva juhtumi asjaolusid arvestades on ettevõtja Norsk Tipping kohtlemine erikorras õigustatud, arvestades monopoolses seisundis oleva hasartmängudega tegeleva riigiettevõtja kasumi ümberjagamise süsteemi loogikat.
Accordingly, based on the special nature and regulation of gaming services, the Authority considers that Norsk Tipping AS is not in a comparable factual and legal situation with that of undertakings subject to ordinary income tax, neither the former private operators of gaming machines nor other types of commercial undertakings.
Sellest tulenevalt on järelevalveamet arvamusel, et arvestades hasartmängude korraldamise erilaadi ja –korraldust, ei ole ettevõtja Norsk Tipping AS võrreldavas tegelikus ja õiguslikus olukorras nende ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse tavapärast tulumaksu, olgu nendeks ettevõtjateks siis hasartmänguautomaatide endised erasektori käitajad või muud kommertsettevõtjad.
Thus, the exemption from ordinary income tax for Norsk Tipping AS does not constitute State aid within the meaning of Article 61 EEA.
Seega ei kujuta ettevõtja Norsk Tipping AS vabastamine tavapärasest tulumaksust endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.
The second issue raised in the complaint was that Norsk Tipping AS benefited from more freedom with regard to its profits than the private AWP operators.
Kaebuses tõstatatud teine küsimus oli seotud sellega, et ettevõtjal Norsk Tipping AS oli suurem vabadus oma kasumi üle ise otsustada võrreldes hasartmänguautomaatide erasektori käitajatega.
While the private operator had to pay 40 % of the AWP surplus to charity, Norsk Tipping AS had to pay all its profits to charity.
Erasektori käitajad pidid maksma heategevuseks 40 % hasartmänguautomaatidega seotud kasumist, samal ajal kui ettevõtja Norsk Tipping AS pidi maksma heategevuseks kogu oma kasumi.
The amount of those profits however depended largely on Norsk Tipping AS’ decision to set aside money for the investment fund or in general how it spent the money.
Kasumi summa aga olenes suures osas ettevõtja Norsk Tipping AS otsusest eraldada investeerimisfondi raha või üldiselt sellest, kuidas ettevõtja raha kulutas.
The complainant thus argued that private operators did not have this possibility as their share to charity was based on a non flexible approach.
Kaebuse esitaja väitis, et erasektori käitajatel ei olnud sellist võimalust, sest nende heategevuseks makstav osa oli jäigalt kindlaksmääratud.
The Authority cannot see that state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement are involved.
Järelevalveamet ei leia, et kasutatakse riigi vahendeid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.