natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Authority further considered that, to the extent that the Norwegian authorities compensate input tax on purchases of goods and services to undertakings not subject to VAT but falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act, they grant those undertakings an economic advantage.
Lisaks sellele jõudis järelevalveamet seisukohale, et hüvitades kaupade ja teenuste eest makstud sisendkäibemaksu üksustele, mis ei pea käibemaksu maksma, kuid mis jäävad käibemaksu hüvitise seaduse artikli 2 reguleerimisalasse, annavad Norra ametiasutused neile ettevõtetele majandusliku eelise.
In the assessment of selectivity, the Authority raised doubts as to whether the VAT compensation, which in its view constituted a materially selective measure, could be justified by the nature and logic of the VAT system, i.e., whether it met the objectives inherent in the VAT system itself, or whether it pursued other objectives, external to the VAT system.
Valikulisuse hindamisel kahtles järelevalveamet, kas käibemaksu hüvitamist, mis tema arvates on vägagi valikuline meede, võiks põhjendada käibemaksusüsteemi olemuse ja loogikaga, s.t kas hüvitamine täitis käibemaksusüsteemi olemuslikke eesmärke või muid eesmärke, mis ei olnud käibemaksusüsteemiga seotud.
According to the explanations given by the Norwegian authorities, the objective pursued with the introduction of the VAT Compensation Act was to facilitate and encourage the choice by the taxable persons covered by the VAT Compensation Act between self supply and outsourcing of goods and services subject to VAT.
Norra ametiasutuste selgituste kohaselt oli käibemaksu hüvitise seaduse vastuvõtmise eesmärk julgustada käibemaksu hüvitise seaduse reguleerimisalasse jäävaid maksukohustuslasi valima käibemaksuga maksustatavate kaupade ja teenuste üksusesisese ja väljast hankimise vahel ning muuta valiku tegemine hõlpsamaks.
The Authority had doubts as to whether this purpose could be said to be in the nature and logic of the VAT system itself which is a tax on consumption.
Järelevalveamet kahtles, kas seda võib nimetada käibemaksusüsteemi olemusele ja loogikale vastavaks, kuna käibemaksusüsteemi eesmärk on tarbimise maksustamine.
In the Authority’s preliminary view, the VAT compensation was not a part of the VAT system, established in 1970, as such but a separate measure, introduced later, to rectify some of the distortions created by the VAT system.
Järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt ei olnud käibemaksu hüvitamine sellisena 1970. aastal loodud käibemaksusüsteemi osa, vaid eraldi meede, mis võeti kasutusele hiljem, et parandada mõned käibemaksusüsteemist tulenevad moonutused.
The Authority pointed out that while mitigating distortions for municipal acquisitions, the VAT compensation had created a distortion of competition between undertakings carrying out the same economic activities in sectors exempted from the application of VAT.
Järelevalveamet märkis, et kuigi käibemaksu hüvitamine leevendas moonutusi omavalitsuste hangete puhul, moonutas see samas konkurentsi käibemaksust vabastatud sektoris sama majandustegevusega tegelevate üksuste vahel.
The Authority recalled that, in principle, the beneficiaries under the VAT compensation scheme can receive compensation for input VAT under the conditions of the scheme, regardless of whether aid to operators in these sectors would have an effect on trade.
Järelevalveamet meenutas, et käibemaksu hüvitamise kava alusel võib sisendkäibemaksu põhimõtteliselt kava tingimustel hüvitada sõltumata sellest, kas selliste sektorite ettevõtjatele antav abi kaubandust mõjutab.
Some of the sectors covered by the VAT Compensation Act are partly or fully open for EEA-wide competition.
Mõned sektorid, mille suhtes käibemaksu hüvitise seadust kohaldatakse, on osaliselt või täielikult avatud EMP-sisesele konkurentsile.
Aid granted to undertakings in these sectors is thus capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Abi andmine nende sektorite ettevõtetele võib seega mõjutada EMP lepinguriikide vahelist kaubandust.
The Authority had to assess the scheme as such and not its application to each individual sector covered.
Järelevalveamet pidi hindama kava kui sellist ja mitte selle kohaldamist igas üksikus sektoris.
Based on jurisprudence, the Authority’s preliminary conclusion was that, as a general nationwide scheme, the VAT Compensation Act was capable of affecting trade between the Contracting Parties.
Kohtupraktikale tuginedes jõudis järelevalveamet esialgsele otsusele, et üldise riikliku kavana võis käibemaksu hüvitise seadus mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.
Finally, the Authority expressed doubts that the input tax compensation could be considered compatible with the State aid rules of the EEA Agreement following the application of any of the exceptions foreseen under Articles 61(2) and (3) of the said agreement.
Järelevalveamet kahtles veel selles, et sisendkäibemaksu hüvitamist võiks EMP lepingu riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks pidada mõne nimetatud lepingu artikli 61 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi alusel.
Moreover, although aid could potentially, in some situations, be considered compatible under the derogation foreseen in Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority was of the preliminary view that this provision did not justify the compatibility of the VAT Compensation Act as a scheme.
Kuigi abi võiks mõnes olukorras pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 ettenähtud erandi alusel, oli järelevalveamet esialgsel seisukohal, et kõnealune säte ei põhjenda käibemaksu hüvitise seaduse kokkusobivust kavana.
By letter dated 18 September 2006 (Event No 388922), the Norwegian authorities submitted comments to the Authority’s Decision to open the formal investigation procedure.
Norra ametiasutused esitasid järelevalveameti poolt tehtud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta märkused 18. septembri 2006. aasta kirjas (reg nr 388922).
The comments were divided into three sections:
Märkused olid jagatud kolme jaotisesse.
The framework of the VAT Compensation scheme
Käibemaksu hüvitamise kava raamistik
The Norwegian authorities explained that VAT is a general tax that applies, in principle, to all commercial activities involving the production and distribution of goods and the provisions of services.
Norra ametiasutused selgitasid, et käibemaks on üldine maks, mida rakendatakse põhimõtteliselt kogu äritegevuse suhtes, sealhulgas kaupade tootmine ja turustamine ning teenuste osutamine.
VAT incurred on expenses is recoverable only to the extent that the tax payer provides services which are subject to VAT.
Kulutustelt makstava käibemaksu saab maksumaksja tagasi ainult teenuste puhul, mis kuuluvad käibemaksuga maksustamisele.
Under the current VAT rules, most of the activities in the municipal sector are not subject to VAT:
Praeguste käibemaksueeskirjade kohaselt on käibemaksust vabastatud enamik munitsipaalsektori tegevustest:
‘Municipal activity is generally outside the VAT system.
„Munitsipaalsektori tegevus jääb üldiselt käibemaksusüsteemist välja.
Basic municipal activities such as health services, educational services and social services are not subject to VAT.
Käibemaksuga ei maksustata selliseid peamisi munitsipaalsektori tegevusi nagu tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalteenused.
Economic activities in which municipalities engage as a “public authority” are outside the scope of VAT.
Käibemaksu ei rakendata majandustegevuse suhtes, millega omavalitsusüksused tegelevad avalik-õiguslike asutustena.
Thus, VAT incurred by the municipalities related to exempt or non-taxable activities is an un-recoverable cost.
Seega ei maksta tagasi ka käibemaksu, mida omavalitsusüksused on maksnud käibemaksuvaba või käibemaksuga maksustamata tegevuse käigus.
Since the VAT system is supposed to be governed by a principle of neutrality, the VAT treatment of the municipalities may distort competition.
Kuna käibemaksusüsteem peaks alluma neutraalsuse põhimõttele, võib omavalitsusüksuste erinev käsitlemine käibemaksu puhul moonutada konkurentsi.
Due to the fact that the municipalities may not claim back the VAT paid on inputs provided by the private sector, it may also introduce a bias for public authorities towards self-supply of services liable for VAT versus contracting out to the private sector.’
Asjaolu, et omavalitsusüksused ei saa erasektorist tulevalt sisendilt makstud käibemaksu tagasi nõuda, võib panna avalik-õiguslikke asutusi eelistama käibemaksuga maksustatavate teenuste hankimisel asutusesiseseid teenuseid nende ostmisele erasektorist.”
By compensating the municipalities for input tax on all goods and services, the Norwegian authorities argued that the purpose of the general VAT compensation scheme is to create a level playing field between self supply and outsourcing:
Omavalitsusüksustele kõikide kaupade ja teenuste pealt makstud sisendkäibemaksu hüvitamisega seoses väidavad Norra ametiasutused, et käibemaksu hüvitamise üldise kava eesmärk on luua võrdsed võimalused asutusesisesele ja väljast hankimisele:
‘The VAT will no longer distort the municipal authorities' incentives when choosing between “in-house” production of services and purchase of services liable for VAT from private service providers.
„Käibemaks ei mõjuta enam omavalitsusasutuste valikuid otsuse tegemisel, kas eelistada asutusesiseseid teenuseid või erasektori pakutavaid käibemaksuga maksustatavaid teenuseid.
[…] Neutrality can therefore be deemed as the objective assigned to the VAT compensation scheme.’
[…] Seepärast võib käibemaksu hüvitamise kava eesmärgiks pidada neutraalsust.”
The Norwegian authorities stressed the view already expressed in the preliminary phase of the investigation that the VAT compensation scheme does not constitute an aid measure for the undertakings falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act.
Norra ametiasutused rõhutasid juba enne uurimise algatamist väljendatud seisukohta, et käibemaksu hüvitamise kava ei ole abimeede käibemaksu hüvitise seaduse artikli 2 reguleerimisalasse jäävate ettevõtete jaoks.
The reason for this statement is that when the general VAT compensation scheme was introduced in 2004, the municipal appropriations in the annual fiscal budget were reduced accordingly by the expected amount of input tax compensated.
Seda väidet põhjendati sellega, et käibemaksu hüvitamise üldise kava kasutuselevõtmisega 2004. aastal vähendati omavalitsusüksuste assigneeringuid aastaeelarves sisendkäibemaksu hüvitiste prognoositava summa võrra.
The VAT compensation scheme has therefore no revenue effects for the Government.
Seega ei mõjuta käibemaksu hüvitamise kava valitsuse tulusid.
Thus the system may be described as a self-funding system through allocation of a rebate/compensation cost to municipalities.
Seda süsteemi võib seega omavalitsusüksuste eraldiste vähendamisest ja hüvituskuludest tulenevalt kirjeldada isefinantseerivana.
In the letter dated 18 September 2006, the Norwegian authorities expressed their disagreement with the assessment of the Authority that the VAT Compensation Act constitutes State aid for the following reasons:
septembri 2006. aasta kirjas väljendasid Norra ametiasutused oma eriarvamust järelevalveameti hinnangu suhtes, mille kohaselt käibemaksu hüvitise seadus on riigiabi järgmistel põhjustel.
Economic advantage
Majanduslik eelis Riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõttele pakutav finantsmeede, mis vähendab ettevõtte tavalisi eelarvest kantavaid kulusid, on majanduslik eelis.
The Norwegian authorities believe that it is not correct to deem the VAT compensation as an ‘advantage’, which relieves undertakings of charges that are normally borne from their budgets.
Norra ametiasutused usuvad, et käibemaksu hüvitamist ei ole õige nimetada eeliseks, mis vabastab ettevõtted maksudest, mida nad tavaliselt oma eelarvest maksavad.
Because the municipalities fund the VAT compensation scheme themselves through a reduction of the general grants, no factual economic relief is granted.
Kuna omavalitsused rahastavad käibemaksu hüvitamise kava ise üldise rahastamise vähendamise kaudu, ei anta tegelikult majanduslikku eelist.
The VAT compensation scheme neither implies any reduction in the amount of tax nor any kind of tax deferment.
Samuti ei tähenda käibemaksu hüvitamise kava maksukoguse vähendamist ega maksude maksmise edasilükkamist.
Consequently, in the opinion of the Norwegian authorities, it is wrong to compare the VAT compensation scheme to measures which imply a genuine reduction in the recipient's tax burden.
Järelikult on Norra ametiasutuste arvates vale võrrelda käibemaksu hüvitamise kava meetmega, mille eesmärk on hüvitise saaja maksukoormuse tõeline vähendamine.
The scope of the VAT Compensation Act is positively defined in that only legal persons falling within Article 2 of the Act can be compensated for input tax on purchases.
Käibemaksu hüvitise seaduse reguleerimisala on positiivselt määratletud sellega, et ostude puhul makstud sisendkäibemaks hüvitatakse ainult seaduse artiklis 2 sätestatud juriidilistele isikutele.
A selective tax measure can nevertheless be justified due to the nature or general scheme of the tax system in question.
Valikulist maksumeedet ei saa aga põhjendada kõnealuse maksusüsteemi olemuse ja üldise eesmärgiga.
The Norwegian authorities considered that by stating that the VAT compensation is not a part of the VAT system, the Authority dismissed their argument that the VAT compensation can be deemed to be in line with the nature and logic of the VAT system itself.
Norra ametiasutused avaldasid arvamust, et kui järelevalveamet väitis, et käibemaksu hüvitamine ei moodusta osa käibemaksusüsteemist, jättis ta kõrvale nende argumendi, et käibemaksu hüvitamist võib pidada käibemaksusüsteemi olemuse ja loogikaga kooskõlas olevaks.
The Norwegian authorities objected to this approach referring to Chapter 17B.3.1 et seq. of the Authority's State Aid Guidelines where various aspects of differential measures are looked into.
Norra ametiasutused esitasid sellele seisukohale vastuväite, viidates järelevalveameti riigiabi suuniste peatükile 17B.3.1 jj, kus käsitletakse diferentseeritud meetmete eri aspekte.
They considered that VAT compensation is justified by the nature or general scheme of the tax system in question and referred to Chapter 17B.3.4 of the State Aid Guidelines ‘Application of State aid rules to measures relating to direct business taxation’.
Nende arvates põhjendab käibemaksu hüvitamist kõnealuse maksusüsteemi olemus või üldine eesmärk ning nad viitavad riigiabi suuniste peatükile 17B.3.4 „Äriühingute otsese maksustamisega seotud abimeetmeid käsitlevate riigiabi eeskirjade rakendamine”.
It is a fundamental principle that the VAT system should be neutral and non-discriminatory.
Käibemaksusüsteemi aluseks on põhimõte, et see süsteem peab olema neutraalne ja mittediskrimineeriv.
In the opinion of the Norwegian authorities, neutrality may therefore be seen as inherent in the VAT system itself.
Seega võib käibemaksusüsteemi Norra ametiasutuste arvates pidada juba olemuslikult neutraalseks.
Moreover, they noted that in case the VAT compensation scheme should be phased out, the distortion of competition resulting from the VAT system would be revived: ‘The fact that the municipalities cannot recover VAT on inputs would distort the municipal authorities' incentives when choosing between “in-house” production of services and purchase of services liable for VAT from private service providers.’
Lisaks sellele märkisid nad, et kui käibemaksu hüvitamise kava lõpetatakse, põhjustab käibemaksusüsteem uuesti konkurentsimoonutuse: „Asjaolu, et omavalitsusüksused ei saa sisendilt käibemaksu tagasi, mõjutab omavalitsusüksuste valikuid otsuste tegemisel, kas eelistada asutusesisesed teenuseid või erasektori pakutavaid käibemaksuga maksustavaid teenuseid.”
The Norwegian authorities pointed out that, in order to mitigate distortion of competition resulting from the VAT system, the so-called Rattsø Committee assessed several possible measures before it decided that the VAT compensation scheme would be the most suitable [16].
Norra ametiasutused märkisid, et käibemaksusüsteemist tuleneva konkurentsimoonutuse leevendamiseks hindas nn Rattsø komitee mitmeid võimalikke meetmeid, enne kui leidis, et käibemaksu hüvitamise kava on neist kõige sobilikum.
One of the possible measures the Committee assessed was to extend the municipalities’ right to deduct input VAT.
Üks võimalikest meetmetest, mida komitee kaalus, oli anda omavalitsusüksustele õigus sisendkäibemaks maha arvata.
Another possible measure would be to make the municipalities subject to VAT in general.
Teine võimalik meede oli maksustada omavalitsusüksused üldise käibemaksuga.
The Rattsø Committee did not choose to extend the municipalities’ right to deduct input VAT because this measure would imply a disruption to VAT as a general tax.
Rattsø komitee ei teinud otsust anda omavalitsusüksustele õigus sisendkäibemaks maha arvata, sest sellise meetme tulemusena ei oleks käibemaks olnud enam üldine maks.
It was also taken into consideration that this measure could create pressure from other groups.
Arvesse võeti ka seda, et selline meede oleks võinud tuua kaasa surve teiste rühmade poolt.
Nor did the Rattsø Committee choose to make the municipalities subject to VAT in general.
Rattsø komitee ei otsustanud maksustada omavalitsusüksuseid üldise käibemaksuga.
Among other factors, the Committee pointed out that because many municipal services are performed free of charge, there is a lack of calculation basis for the VAT: ‘Extension of the municipalities rights to deduction and making the municipalities subject to VAT in general would both be solutions within the VAT system.
Muuseas märkis komitee, et kuna paljusid munitsipaalteenuseid osutatakse tasuta, puudub käibemaksu arvutamise alus: „Omavalitsusüksustele käibemaksu mahaarvamise õiguse andmine ja nende maksustamine üldise käibemaksuga oleksid mõlemad käibemaksusüsteemi sisesed lahendused.
The motive of these measures, to mitigate the distortion of competition resulting from the VAT system, would, however, be exactly the same as to that of the VAT compensation scheme.
Nende meetmete eesmärk oleks aga täpselt sama kui käibemaksu hüvitamise kaval, nimelt leevendada käibemaksusüsteemist tulenevat konkurentsimoonutust.
Moreover, there is in an economic sense no difference between the compensation scheme and extending the municipalities right to deduct input tax.
Lisaks sellele puudub majanduslikus mõttes vahe hüvitamiskava ja omavalitsusüksustele käibemaksu mahaarvamise õiguse andmise vahel.
Thus, the Ministry believes that in itself the framing of the VAT compensation scheme can be of no consequence.’
Seega usub ministeerium, et see, et rakendada otsustati käibemaksu hüvitamise kava, ei oma siin tähtsust.”
The Norwegian authorities criticised the Authority's assessment of the ‘effect on trade’ criteria.
Norra ametiasutused kritiseerisid kaubanduse mõjutamise hindamist järelevalveameti poolt.
‘Through the VAT compensation scheme the municipalities are primarily granted refund of input tax on goods and services purchased for their mandatory activities.
„Käibemaksu hüvitamise kava abil antakse omavalitsusüksustele tagasi peamiselt nende kohustuslike ülesannete teostamiseks ostetud kaupadelt ja teenustelt tasutud sisendkäibemaks.
For instance, in the health sector the municipalities, among other things, are instructed to provide for general practitioner services, nursing services, midwife services and nursing home services.
Näiteks tervishoiusektoris peavad omavalitsusüksused muu hulgas osutama üldarsti teenuseid, õendusteenuseid, ämmaemanda ja hooldekodu teenuseid.
In the social sector the municipalities are instructed to provide for practical and economic support to the receivers, e.g. social housing.’
Sotsiaalsektoris peavad omavalitsusüksused andma praktilist ja majanduslikku abi, nt pakkuma sotsiaalkortereid.”
‘Pursuant to Article 2 and 3 of the VAT Compensation Act, VAT compensation may also be granted to municipalities which carry out non-mandatory activities.
„Käibemaksu hüvitise seaduse artiklite 2 ja 3 kohaselt võib käibemaksu hüvitist anda ka omavalitsusüksustele, mis tegelevad mittekohustusliku tegevusega.
Besides the special training performed by the topical county municipal schools, the Ministry does, however, not know of any areas outside the scope of the VAT system where it is questioned whether the recipients of VAT compensation perform their services in competition with other undertakings within the EEA.’
Peale maakonna kohalike munitsipaalkoolide pakutavate erikoolituste ei tea ministeerium aga ühtki käibemaksusüsteemi reguleerimisalast välja jäävat valdkonda, mille puhul oleks kaheldud, kas käibemaksu hüvitise saajad osutavad oma teenuseid teiste EMP ettevõtetega konkureerides.”
The Norwegian authorities consequently believed that in sectors which are exempted from the scope of application of the VAT Act, very few undertakings established in neighbouring European countries would provide services in competition with Norwegian undertakings covered by the VAT Compensation Act.
Järelikult uskusid Norra ametiasutused, et käibemaksuseaduse reguleerimisalast välja jäänud sektorites on Euroopa naaberriikides väga vähe ettevõtteid, mis osutaksid sarnaselt Norra ettevõtetega käibemaksu hüvitise seaduse reguleerimisalasse jäävaid teenuseid.
Moreover, circumstances such as physical distance to the service provider, language difficulties and other forms of cultural attachment are decisive when a service provider is chosen.
Lisaks sellele on teenuse osutaja valikul otsustavateks teguriteks teenuseosutaja kaugus ning keelebarjäär ja muud kultuurilised näitajad.
The Norwegian authorities considered that in order to perform a true assessment of the VAT compensation scheme in relation to the criteria set out in Article 61(1) of the EEA Agreement, it should be relevant that the competition between Norwegian undertakings and other undertakings in the EEA on sectors exempted from the application of VAT is quite marginal.
Norra ametiasutused arvasid, et selleks, et käibemaksu hüvitamise kava EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel tõeliselt hinnata, tuleks arvesse võtta seda, et käibemaksuga maksustamata sektorites on Norra ettevõtete ja teiste EMP ettevõtete vaheline konkurents üsna väike.
Thus, the Norwegian authorities believed that VAT compensation granted to undertakings in sectors exempted from the application of VAT cannot be deemed as capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Seega uskusid Norra ametiasutused, et käibemaksu hüvitamine ettevõtetele käibemaksuga maksustamata sektorites ei saa mõjutada EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust.
The Norwegian authorities referred to several EU Member States which have introduced refund schemes for the VAT costs on non-taxable or tax-exempt activities for local governments.
Norra ametiasutused viitasid mitmele ELi liikmesriigile, mis on võtnud kasutusele kohalike omavalitsuste käibemaksuga maksustamata või sellest vabastatud tegevusega kaasnevate käibemaksukulude tagasimaksmise kava.
In Sweden, Denmark, Finland, the Netherlands and the United Kingdom different schemes which provide for refunds of VAT to local governments have been established to eliminate distortions in the decision making of public authorities between public provision and contracting out of public services.
Moonutuste vältimiseks otsuste tegemisel, kas kasutada avalike teenuste riiklikke osutajaid või hankida need teenused väljastpoolt, on Rootsi, Taani, Soome, Madalamaad ja Ühendkuningriik loonud erinevad kavad käibemaksu tagastamiseks kohalikele omavalitsustele.
Various VAT refund systems of a broadly similar nature are also established in France, Luxembourg, Austria and Portugal.
Oma olemuselt sarnased käibemaksu tagastamise kavad on ka Prantsusmaal, Luksemburgis, Austrias ja Portugalis.
Further, the Norwegian authorities quoted former Commissioner Mr Bolkestein.
Veel tsiteerisid Norra ametiasutused endist volinikku hr Bolkesteini.