natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 1 September 2010, subsequent to pre-notification discussions, the Icelandic authorities notified the Authority of state aid concerning the construction of a data centre in the municipality of Reykjanesbær (“the Municipality” or “Reykjanesbær”), pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, by a letter received and registered by the Authority on the same day (Event No 568140).
1. septembri 2010. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval (toiming nr 568140), teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit teatise esitamisele eelnenud läbirääkimiste järel oma kavatsusest anda riigiabi andmekeskuse ehitamiseks Reykjanesbæri omavalitsuse territooriumil vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 3.
The notification concerned derogations from taxes and charges provided for the construction of a data centre (“the Data Centre”) by the company Verne Holdings ehf.
Teatis hõlmas ettevõtjale Verne Holdings ehf.
(“Verne”), under Act No 57/2010 and an agreement initialled 23 October 2009 (“the Investment Agreement”).
(edaspidi „Verne”) akti nr 57/2010 ja 23. oktoobril 2009 sõlmitud kokkuleppe (edaspidi „investeerimiskokkulepe”) alusel maksu- ja lõivusoodustuste tegemist andmekeskuse ehitamiseks.
After various exchanges of correspondence [2], by letter dated 3 November 2010 (Event No 573997) the Authority informed the Icelandic authorities that it had decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of aid concerning the Verne Data Centre.
Pärast mõningast kirjavahetust [2] teavitas järelevalveamet 3. novembri 2010. aasta kirjaga (toiming nr 573997) Islandi ametiasutusi oma otsusest alustada seoses Verne andmekeskuse ehitamiseks eraldatud abiga ametlikku uurimismenetlust vastavalt protokolli nr 3 esimese osa artikli 1 lõikele 2.
The Authority’s Decision No 418/10/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement to it (“the opening decision”) [3].
Järelevalveameti otsus nr 418/10/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle juurde kuuluvas EMP kaasandes („ametliku uurimismenetluse menetluse algatamise otsus”) [3].
By letters dated 23 November 2010, 4 January, 18 January and 2 February 2011 (Events Nos. 578499, 582634, 583705 and 585546), the Authority agreed to requests from the Icelandic authorities to extend the deadline for submitting comments on the Decision.
23. novembri 2010. aasta, 4. jaanuari, 18. jaanuari ja 2. veebruari 2011. aasta kirjades (toimingud nr 578499, 582634, 583705 ja 585546) nõustus järelevalveamet Islandi ametiasutuste palvega pikendada otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega.
The Icelandic authorities submitted their comments by letter dated 28 February 2011 (Event No 589033).
Islandi ametiasutused esitasid oma märkused 28. veebruari 2011. aasta kirjaga (toiming nr 589033).
The Authority received additional information from the Icelandic authorities on 12 April 2011 (Event No 594276).
Järelevalveamet sai Islandi ametiasutustelt täiendavat teavet 12. aprillil 2011 (toiming nr 594276).
The case was discussed during a meeting held 27 May 2011 in Brusselsbetween the Authority and the Icelandic authorities, followed up by the Authority by way of email on 1 June 2011 (Event No 599862).
mail 2011 toimus Brüsselis järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste vaheline koosolek, mille järelmeetmena saatis järelevalveamet Islandile 1. juunil 2011 e-kirja (toiming nr 599862).
Subsequently, the Icelandic authorities submitted information by way of two letters; on 21 June (Event No 601641) and 27 June 2011 (Event No 602133).
Islandi ametiasutused saatsid omapoolse teabe kahes, 21. juuni (toiming nr 601641) ja 27. juuni 2011 (toiming nr 602133) kirjas.
Furthermore, the National Power Company (Landsvirkjun) submitted separate additional information by way of letter dated 20 June 2011 received by the Authority on 23 June 2011 (Event No 601937) and by way of letter received by the Authority 16 January 2012 (Event No 621366).
Lisaks esitas piirkondlik soojusettevõtja (Landsvirkjun) eraldi täiendava teabe 20. juuni 2011. aasta kirjaga, mis laekus järelevalveametisse 23. juunil 2011 (toiming nr 601937), samuti kirjaga, mis saabus järelevalveametisse 16. jaanuaril 2012 (toimingu nr 621366).
By letter dated 28 September 2011 (Event No 609826) the Icelandic authorities withdrew their notification of the aid measures for the construction of the Data Centre.
28. septembri 2011. aasta kirjaga (toiming nr 609826) võtsid Islandi ametiasutused andmekeskuse ehitamise abimeetmeid käsitleva teatise tagasi.
Subsequently, the Authority submitted a letter dated 4 October 2011 (Event No 609991) acknowledging the withdrawal of the notification and informing the Icelandic authorities that it would, according to Article 8(2) of Part II of Protocol 3, close the formal investigation for the measures concerned, however clarifying that it would continue its investigation into the measures provided for under certain agreements entered into with Verne in connection with the envisaged data centre and still in force.
Seejärel, 4. oktoobril 2011 saatis järelevalveamet Islandi ametiasutustele kirja (toiming nr 609991), milles teatas, et võtab teatise tagasivõtmise teadmiseks ning lõpetab protokolli nr 3 II osa artikli 8 lõike 2 kohaselt ametliku uurimismenetluse asjaomaste meetmete suhtes, kuid jätkab abimeetmete uurimist, mis tulenevad ettevõtjaga Verne sõlmitud teatavatest andmekeskuse ehitamisega seotud lepingutest, mis seni kehtivad.
Lastly, the Icelandic authorities provided further clarifications regarding the case by emails on 14 and 24 May 2012 respectively (Events Nos 634340 and 635757), following a brief discussion on the case during a meeting between the Icelandic authorities and the Authority in Brussels on 2 May 2012, and submitted further documents by email on 1 June 2012 (Event No 636529).
Jätkuna 2. mail 2012 Brüsselis Islandi ametiasutuste ja järelevalveameti vahel toimunud koosolekule esitasid Islandi ametiasutused täiendavaid selgitusi juhtumi kohta 14. ja 24. mai 2012. aasta kirjadega (toimingud nr 634340 ja 635757), ühtlasi esitati täiendavaid dokumente 1. juunil 2012 e-kirja teel (toiming nr 636529).
Verne Holdings ehf. is a privately held company registered in Icelandin June 2007. Verne Holdings ehf. has three wholly owned subsidiaries, Verne Global, Inc. registered in the United States of America, Verne Global Ltd., registered in the United Kingdom and Verne Real Estate ehf., registered in Icelandin March 2008. [4]
Verne Holdings ehf. on Islandil 2007. aasta juunis loodud eraettevõtja, mille täisomanduses on kolm tütarettevõtjat: Verne Global, Inc., mis on registreeritud Ameerika Ühendriikides, Verne Global Ltd., mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja Real Estate ehf., mis on registreeritud Islandil 2008. aasta märtsis [4].
According to the information provided by the Icelandic authorities, Verne Holdings ehf. is owned by a number of minority shareholders, the two largest being Novator, which is a global investor, and Teha Investments S.a.r.l.
Islandi ametiasutuste edastatud teabe kohaselt on Verne Holdings ehf. arvukate väikeaktsionäride omanduses, kellest kaks suurimat on ülemaailmne investor Novator ja Teha Investments S.a.r.l.
Further, according to the information provided by the Icelandic authorities, the management holds a substantial share of Verne Holdings ehf.
Oluline osa Verne Holdings ehf. aktsiatest kuulub ettevõtja juhatuse liikmetele.
Agreements entered into
Sõlmitud lepingud
According to the later withdrawn notification, the Icelandic authorities planned to provide, under the Authority’s Guidelines on Aid to Regional Development (“the Regional Aid Guidelines”), aid to Verne for the construction of the Data Centre in a region eligible for regional aid pursuant to Article 61(3)(c) of the EEA Agreement in order to promote regional development in the form of a range of government and municipal tax derogations under the Investment Agreement.
Hiljem tagasi võetud teatise kohaselt kavatses Island anda kooskõlas järelevalveameti regionaalabi suunistega (edaspidi „regionaalabi suunised”) Vernele riigiabi andmekeskuse ehitamiseks piirkonda, mis on abikõlblik EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, et edendada piirkonna regionaalarengut. Selleks sõlmiti investeerimisleping, mis sisaldab mitmeid riigi ja kohaliku tasandi maksusoodustusi.
Discussions between the Icelandic authorities and Verne starting late in 2008 [5] (after the onset of the financial crisis in Icelandin October 2008) delivered an agreement providing Verne with various tax derogations; the Investment Agreement.
2008. aasta lõpus (2008. aasta oktoobris lahvatanud finantskriisi järel) alustasid Islandi pädevad asutused ja ettevõtja Verne läbirääkimisi, [5] mis tipnesid ettevõtjale Verne mitmeid maksusoodustusi võimaldava lepingu sõlmimisega (investeerimisleping).
According to the Icelandic authorities the final draft version of a Memorandum of Understanding for the Investment Agreement was reached in April 2009, however the Memorandum was not signed.
Islandi ametiasutuste teabe kohaselt saavutati kokkulepe investeerimislepingu eelses vastastikuse mõistmise memorandumis 2009. aasta aprillis, olgugi et memorandumit ei allkirjastatud.
The Investment Agreement was later concluded on 23 October 2009 when initialled by the managing director of Verne and an official of the Ministry of Industry [6].
Investeerimisleping sõlmiti 23. oktoobril 2009, pärast selle parafeerimist ettevõtja Verne tegevdirektori ja tööstusministeeriumi ametniku poolt [6].
The entry into force of the Investment Agreement was conditional upon the authorization by the Parliament, the approval of the boards of Directors of Verne and the approval of the Authority.
Investeerimislepingu jõustumise eeltingimus oli luba Islandi parlamendilt ja EFTA järelevalveametilt ning Verne juhatuse heakskiit.
On 12 December 2009, a Bill authorising the Icelandic authorities to enter into the Investment Agreement with Verne was submitted before the Icelandic Parliament.
12. detsembril 2009 esitati Islandi parlamendile eelnõu, millega anti Islandi pädevatele asutustele luba sõlmida investeerimisleping ettevõtjaga Verne.
On 7 June 2010 the Icelandic Parliament adopted Act No 57/2010 (“the Verne Act”) authorising the Ministry of Industry to enter into an Investment Agreement on behalf of the Icelandic authorities with Verne for the purposes, amongst other, of awarding various tax and fee concessions in relation to the construction of the Data Centre. [7]
7. juunil 2010 võttis Islandi parlament vastu akti nr 57/2010 (edaspidi „Verne akt”), millega anti tööstusministeeriumile luba sõlmida Islandi riigi nimel ettevõtjaga Verne investeerimisleping, eesmärgiga võimaldada viimasele muu hulgas mitmesuguseid maksu- ja lõivusoodustusi seoses andmekeskuse ehitamisega [7].
On 28 September 2011 the Icelandic authorities informed the Authority that the Investment Agreement had been repealed.
septembril 2011 teavitas Island järelevalveametit investeerimislepingu kehtetuks tunnistamisest.
However, as explained in a letter from the Icelandic authorities dated 25 October 2011 [8]“[t]he only benefit which has already taken effect is the waiving of municipal taxes by the municipalityof Reykjanesbær, under the terms of the Agreement on Licensing and Charges.” [9] The agreement is signed 4 November 2009.
25. oktoobri 2011. aasta kirjas [8] selgitasid Islandi ametiasutused, et ainus jõustunud hüve oli Reykjanesbæri omavalitsusüksuse antud vabastus kohalikest maksudest vastava litsentsimis- ja maksulepingu alusel [9]. Leping allkirjastati 4. novembril 2009.
However the measures became effective in early 2009, as explained by the Icelandic authorities.
Meetmed jõustusid Islandi selgituste kohaselt aga 2009. aasta alguses [10].
The municipal tax and fee concessions contained in this agreement are therefore subject to state aid assessment in the case at hand:
Seetõttu tuleb hinnata käesoleva juhtumi raames riigiabi olemasolu lepinguga hõlmatud järgmiste kohalike maksude ja lõivude soodustuste puhul:
municipal property tax; and
munitsipaalomandi maks ja
municipal street construction tax.
munitsipaalne tänavaehitusmaks.
Moreover, measures under the following agreements, which Verne signed in 2008 and 2009 became effective and were not repealed, are subject to state aid assessment in this Decision:
Lisaks hinnatakse käesolevas otsuses riigiabi olemasolu meetmetes, mille aluseks on 2008. ja 2009. aastal ettevõtja Verne sõlmitud järgmised lepingud, mis jõustusid ja mida ei võetud tagasi:
“the Real Estate Purchase Agreement” (with the Treasury)
kinnisvara ostu leping (rahandusministeerium)
“the Ground Lease Agreement” and “the Supplementary Lease Agreement” (with the Treasury)
maa rendileping ja täiendav rendileping (rahandusministeerium)
“the Power Contract” (with Landsvirkjun).
elektrileping (Landsvirkjun).
The agreements and the measures under assessment are further described in Section 3 below.
Uuritavaid lepinguid ja meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3.
Short description of the project, the site and the former military area
Projekti, maa-ala ja endise sõjaväepiirkonna lühikirjeldus
Initially, Verne planned to construct, in three phases over a seven year period, a campus of high-reliability, high power density wholesale data centre in Reykjanesbær, which is in the south-western part of Iceland; the Data Centre [11].
Esialgu kavatses Verne ehitada seitsme aasta jooksul kolmes etapis usaldusväärse ja suure energiatihedusega andmekeskuse Kagu-Islandis asuvasse Reykjanesbæri piirkonda [11].
The total investment cost for the whole project, as initially planned by Verne, was in 2010 estimated at USD 726 million. [12]
Terve projekti investeeringute kogumaksumus oli Verne esialgse kava kohaselt 2010. aastal hinnanguliselt 726 miljonit USA dollarit [12].
These plans were later, due to the change in economic circumstances in Iceland, disbanded and the Investment Agreement from 23 October 2009 was cancelled on 23 September 2011 and Verne entered, according to information provided by the Icelandic authorities on 25 October 2011, into “a modified investment plan with the Icelandic authorities under the auspices of the General Aids Investment Scheme”.
Islandi majandusliku olukorra muutumise tõttu need kavad hiljem hüljati ning 23. septembril 2011 tunnistati 23. oktoobri 2009. aasta investeerimisleping kehtetuks. 25. oktoobril 2011. aastal Islandi ametiasutuste saadetud teabe kohaselt koostas Verne seejärel koostöös Islandi pädevate asutustega muudetud investeerimiskava üldise investeerimisabi kava raames [13].
The modified investment plan envisages an investment that could exceed USD 675 million over and above prior preparatory investment, according to the information provided by the Icelandic authorities.
Muudetud investeerimiskavas nähti Islandi teabe kohaselt ette rohkem kui 675 miljoni USA dollari suurune võimalik täiendav investeering võrreldes esialgse eelinvesteeringuga.
According to media, the first phase already became operational and formally opened in February 2012 [14], announcing the first customers.
Ajakirjanduse andmetel viidi esimene etapp lõpule ja hoone avati ametlikult juba 2012. aasta veebruaris, [14] kui teatati esimestest andmekeskuse klientidest.
As a part of the initial investment plan, Verne purchased on 26 February 2008 five buildings on the site in question, at Valhallarbraut in Reykjanesbær, 31000 m2 in total, thereof two large warehouses, 11064 and16606 m2, further described in Section 3.2 below.
Esialgse investeerimiskava osana ostis Verne 26. veebruaril 2008 kõnealuses piirkonnas viis hoonet (Reykjanesbæris asuvas Valhallarbrautis) kogupindalaga 31000 m2, sealhulgas kaks laohoonet pindalaga 11064 m2 ja16606 m2, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt punktis 3.2 [15].
Initially, Verne planned to demolish [16] the three smaller buildings.
Esialgu kavatses Verne kolm väiksemat hoonet lammutada [16].
Verne signed a separate ground lease agreement with the Icelandic Treasury on 9 May 2008 for the 9.6 hectares site [17] for a period of 99 years.
mail 2008 sõlmis Verne 9,6 ha suuruse maatüki kohta Islandi rahandusministeeriumiga eraldi maa rendilepingu kehtivusajaga 99 aastat [17].
The site is located at the address Valhallarbraut 868, Reykjanesbær
Rajatis asub aadressil Valhallarbraut 868, Reykjanesbær
, next to the international airport at Keflavík.
, Keflavíki rahvusvahelise lennujaama lähedal [18].
It is a part of a former USmilitary base.
See on osa endisest Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasist.
In 1951, the Icelandic State entered into a defence agreement with the USgovernment, providing the US Navy i.a. with land for the military base, including an international airport area.
1951. aastal oli Islandi riik sõlminud Ameerika Ühendriikide valitsusega kaitselepingu, millega anti ühendriikide mereväele maad sõjaväebaasi tarbeks, sealhulgas rahvusvahelise lennujaama piirkonnas.
In 2006, the US Navy left Iceland and handed the area with its constructions over to the IcelandicState.
2006. aastal lahkus Ameerika Ühendriikide merejalavägi Islandilt ning andis piirkonna koos hoonetega üle Islandi riigile.
By way of Act 176/2006 adopted by the Icelandic Parliament in December 2006 the area was regulated and the boundaries of the airport area was defined (Zone A) [19]; a security area, intended for defence purposes was defined (Zone B); and, lastly, an area intended for civilian use was defined (Zone C).
Islandi parlamendi 2006. aasta detsembri aktiga nr 176/2006 hõlmati maa-ala seadusega ning määrati kindlaks lennujaama territooriumi piirid (A-tsoon); [19] turva-ala kaitse-eesmärkideks (B-tsoon) ja lõpuks tsiviilkasutuseks mõeldud ala (C-tsoon).
Zone C is 59.7 km2 in total.
C-tsooni pindala on kokku 59,7 km2.
A specific body, Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), fully owned by the Icelandic State, was established on 24 October 2006 to, on behalf of the State, administer real estate in Zone C, and, as soon as possible, take the area into profitable civilian use.
24. oktoobril 2006 asutati C-tsooni kinnisvara riigi nimel haldamiseks spetsiaalne organ nimega Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), mis oli täielikult riigi omandis, eesmärgiga võtta piirkond kiiremas korras kasumlikku tsiviilkasutusse [20].
KADECO is organized as a limited liability company, however considered a public entity within the meaning of certain laws, i.a. law on public procurement, as established in a service agreement entered into between KADECO and the Treasury 8 December 2006 (“the Service Agreement”) [21].
KADECO loodi küll osaühinguna, kuid teatavate seaduste, nagu näiteks riigihankeseaduse, tähenduses peeti seda avaliku sektori üksuseks (nagu on sätestatud KADECO ja rahandusministeeriumi vahel 8. detsembril 2006 sõlmitud teenuslepingus) [21].
The sole function of KADECO is to develop, administer and to sell/rent real estate within the defined area (Zone C).
KADECO ainus ülesanne on arendada, hallata ja müüa/rentida kinnisvara kindlaks määratud alal (C-tsoon).
According to Art 5 of Act 176/2006 statutory rules apply as regards taxes and charges to all areas within Zones A and C as soon as they have been taken into civilian use on the basis of a sale or lease agreement.
Akti 176/2006 artikli 5 kohaselt kohaldatakse kõigi A- ja C-tsooni kuuluvate alade suhtes seoses maksude ja lõivudega seadusega sätestatud eeskirju alates hetkest, mil need võetakse müügi või rendilepingu alusel tsiviilkasutusse.
Picture 1.
Joonis 1.
The former military area at Keflavík airport according to Act 176/2006.
Endine sõjaväeterritoorium Keflavíki lennujaamas vastavalt aktile 176/2006.
Zone A: airport area; Zone B: security area, intended for defence purposes; and Zone C: intended for civilian use, administered by KADECO.
A-tsoon: lennujaama territoorium; B-tsoon: turva-ala, kaitseotstarve; C-tsoon: tsiviilotstarve, haldab KADECO.
Source: Annex to Act No 176/2006.
Allikas: akti nr 176/2006 lisa.
THE MEASURES UNDER ASSESSMENT
HINDAMISEL OLEVAD MEETMED
The measures initially notified by the Icelandic authorities, which they considered entailing state aid, were:
Esialgu teatasid Islandi ametiasutused järgmistest meetmetest, mis võisid sisaldada riigiabi tunnuseid:
Corporate income tax rate
ettevõtete tulumaksumäär,
Depreciation rules
kulumieeskirjad,
Industrial and market charges
tööstus- ja turumaksud,
Stamp duties
tempelmaksud,
Zoning fee
tsoneerimistasu,
Import duties
impordimaksud,
Deferral from payment of VAT on imports and electricity
impordi- ja elektri käibemaksu edasilükkamine,
Safety control fee for electricity production
elektriturvalisuse kontrolli maks,
Net worth tax guarantee
garantii kapitalimaksu võimaliku kehtestamise vastu.
Municipal property tax
munitsipaalomandimaks
These measures were provided for in the Investment Agreement and the Verne Act.
Nimetatud meetmed on sätestatud investeerimislepingus ja Verne aktis.
In addition, derogation from one-off municipal tax was referred to in the Investment Agreement and the Verne Act:
Lisaks sisaldasid investeerimisleping ja Verne akt vabastust järgmisest ühekordsest kohalikust maksust:
Municipal street construction tax.
munitsipaalne tänavaehitusmaks
Both the municipal property tax and the municipal street construction tax were negotiated between the Municipality and Verne and concluded on 4 November 2009 in:
Munitsipaalomandimaksu- ja munitsipaalse tänavaehitusmaksu vabastuses leppisid kokku kohalik omavalitsus ja Verne, kes sõlmisid 4. novembril 2009
the Agreement on Licensing and Charges.
litsentsimis- ja maksulepingu.
Further, the Icelandic authorities notified, for legal certainty, the following agreements, which they considered not entailing state aid:
Õiguskindluse huvides teatasid Islandi ametiasutused lisaks järgmistest lepingutest, mis ei sisalda Islandi arvamuse kohaselt riigiabi tunnuseid:
the Real Estate Purchase Agreement
kinnisvara ostu leping
the Ground Lease Agreement
maa rendileping
the Power Contract
elektrileping.
Decision No 418/10/COL to open the formal investigation procedure covered one additional agreement, which was later cancelled:
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus nr 418/10/COL hõlmas veel ühte lepingut, mis hiljem tühistati:
Bandwidth Agreement entered into with Farice on 26 February 2008.
26. veebruaril 2008 ettevõtjaga Farice sõlmitud ribalaiust käsitlev leping.
The Real Estate Purchase Agreement
Kinnisvara ostu leping
The five buildings purchased by Verne and located at Valhallarbraut, built in 1951 to 1958, are:
1951.–1958. aastal ehitatud, Valhallarbrautis asuvad viis hoonet, mille ettevõtja Verne ostis, olid järgmised:
Building No 868
hoone nr 868,
NATO warehouse/supply building
NATO varustusladu,
Building No 869
hoone nr 869,
”Navy Exchange” warehouse
mereväe keskladu,
Building No 872
hoone nr 872,
warehouse/cold storage
ladu/külmhoone,
Building No 866
hoone nr 866,
warehouse
ladu,
Building No 864
hoone nr 864,
electrical power plant
elektrijaam,
Picture 2.
Joonis 2.
The site (in 2009).
Maa-ala (2009).
Buildings 869 and 868 are the large buildings, 872 is the smaller building on the right (brown roof), 866 is the building in the centre (blue roof) and 864 the building at the bottom (red roof).
Suured hooned on hoone nr 869 ja 868, nr 872 on väiksem hoone paremal (pruun katus), nr 866 on hoone keskel (sinine katus), nr 864 on hoone allpool (punane katus).
Other (new) constructions in the picture are constructed by Verne in 2008-9.
Muud (uued) ehitised joonisel ehitas Verne ajavahemikus 2008–2009.
Source: Socioeconomic impacts of a datacenter in Ásbrú, KPMG Report November 2009 /Verne Holdings ehf.
Allikas: Ásbrú andmekeskuse sotsiaal-majanduslik mõju, KPMG aruanne, november 2009, Verne Holdings ehf.
Attachment D to the Real Estate Purchase Agreement is an environmental report, dated 29 November 2007, commissioned by Verne [23].
Kinnisvara ostu lepingu D-lisa on ettevõtja Verne tellitud ja tasutud 29. novembril 2007 koostatud keskkonnaaruanne [23].
Picture 3.
Joonis 3.
The site and its buildings.
Maa-ala ja sellel asuvad hooned.
Two large warehouses No 868 and 869.
Kaks suurt laohoonet – nr 868 ja 869.