natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is without prejudice to any similar regulatory obligations that may be imposed by the NRA in the specific market concerned in order to foster effective competition or measures adopted after the expiry of that period [71].
Kõnealune kohustus ei piira ühtegi samalaadset võimalikku reguleerivat kohustust, mille riiklik reguleeriv asutus on kehtestanud asjaomasel turul tegeliku konkurentsi edendamiseks, ega meetmeid, mis on võetud pärast nimetatud ajavahemiku lõppu [71].
An ‘open access’ obligation is all the more crucial in order to deal with the temporary substitution between the services offered by existing ADSL operators and those offered by future NGA network operators.
Avatud juurdepääsu kohustus on veelgi olulisem selleks, et tegeleda ajutise vastastikuse asendatavusega olemasolevate ADSLi operaatorite pakutavate teenuste ja tulevaste järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu operaatorite pakutavate teenuste vahel.
An open access obligation will ensure that ADSL operators can migrate their customers to a NGA network as soon as a subsidised network is in place and thus start planning their own future investments without suffering any real competitive handicap.
Avatud juurdepääsu kohustusega tagatakse, et ADSLi operaatorid saavad kanda oma kliendid üle järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku niipea, kui subsideeritud võrk on olemas, ja alustada seega oma tulevikuinvesteeringute kavandamist, kannatamata tegelike konkurentsitakistuste all.
Moreover, in setting the conditions for wholesale network access, EFTA States should consult the relevant NRA.
Lisaks peavad EFTA riigid hulgimüügitasandi juurdepääsu tingimuste määramisel konsulteerima asjaomase riikliku reguleeriva asutusega.
NRAs are expected in the future to continue either to regulate ex ante or to monitor very closely the competitive conditions of the overall broadband market and impose where appropriate the necessary remedies provided by the applicable regulatory framework.
Riiklikud reguleerivad asutused peaksid tulevikus jätkama kas eelnevat reguleerimist või jälgima väga hoolikalt konkurentsitingimusi tervel lairibaühenduse turul ning võtma vajaduse korral asjakohaseid parandusmeetmeid vastavalt kohaldatavale reguleerivale raamistikule.
Thus, by requiring that access conditions should be approved or set by the NRA under the applicable EEA rules, EFTA States will ensure that, if not uniform, at least very similar access conditions will apply throughout all broadband markets identified by the NRA concerned.
Nõudega, et juurdepääsutingimused peaks kohaldatavate EMP eeskirjadega kooskõlas heaks kiitma või kehtestama riiklik reguleeriv asutus, tagab EFTA riik selle, et kõikidel asjaomase riikliku reguleeriva asutuse kindlaks määratud lairibaühenduse turgudel kehtivad kui mitte ühtsed, siis väga sarnased juurdepääsutingimused.
In addition, whatever the type of the NGA network architecture that will benefit from State aid, it should support effective and full unbundling and satisfy all different types of network access that operators may seek (including but not limited to access to ducts, fibre and bitstream).
Lisaks peaks riigiabi saav järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu arhitektuur tüübist olenemata toetama tegelikku ja täielikku kliendiliini eraldamist ning kõiki erinevat tüüpi võrgujuurdepääse, mida operaatorid võivad vajada (muu hulgas juurdepääsu kaablikanalisatsioonile, kiudoptikale ja bitivooühendusele).
In this respect, it should be noted that ‘multiple fibre’ architecture allows full independence between access seekers to provide high-speed broadband offers and is therefore conducive to long-term sustainable competition.
Seoses sellega tuleb märkida, et „mitmekiuline” arhitektuur võimaldab juurdepääsu taotlejate täielikku sõltumatust kiire lairibateenuse pakkumisel ja soodustab seega pikaajalist jätkusuutlikku konkurentsi.
In addition, the deployment of NGA networks based on multiple fibre lines supports both ‘point-to-point’ and ‘point-to-multipoint’ topologies and is therefore technology neutral.
Samuti lubab mitmekiulistel liinidel põhineva järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kasutuselevõtt kasutada nii kakspunkt- (point-to-point) kui ka mitmikühenduse (point-to-multipoint) topoloogiat ning ei sõltu seega ühest konkreetsest tehnoloogiast.
This Chapter will be applied from the first day following its adoption.
Käesolevat peatükki kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle vastuvõtmist.
The Authority will review the present Chapter in line with future revisions of the corresponding ‘Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks’ by the Commission.
Järelevalveamet vaatab käesoleva peatüki läbi vastavalt sellele, kuidas komisjon vaatab edaspidi läbi komisjoni teatise „Ühenduse suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga”.
This Chapter corresponds to the Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ C 235, 30.9.2009, p. 7).
Käesolev peatükk vastab komisjoni teatisele „Ühenduse suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” ( ELT C 235, 30.9.2009, lk 7).
See for instance i2010 — A European Information Society for growth and employment (COM(2005) 229 final), 1 June 2005, eEurope 2005: An information society for all (COM(2002) 263 final), Bridging the broadband gap (COM(2006) 129).
Vt näiteks „i2010 – kasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond” (KOM(2005) 229 (lõplik)), 1. juuni 2005; „E-Euroopa 2005: infoühiskond kõigile” (KOM(2002) 263 (lõplik)); „Lairibaühenduse lõhe ületamine” (KOM(2006) 129).
During the past decade, information and communications technologies have become accessible and affordable for the general public.
Viimase kümne aasta jooksul on info- ja sidetehnoloogia muutunud laiale üldsusele kättesaadavaks ja taskukohaseks.
The term ‘digital divide’ is most commonly used to define the gap between those individuals and communities that have access to the information technologies and those that do not.
Mõistet „digitaalne lõhe” kasutatakse tavapäraselt eristamaks neid isikuid ja kogukondi, kellel on juurdepääs infotehnoloogiale, ja neid, kellel see puudub.
Although there are several reasons for this ‘digital divide’, the most important is the lack of an adequate broadband infrastructure.
Kuigi sellisel „digitaalsel lõhel” võib olla erinevaid põhjuseid, on neist peamiseks asjakohase lairibainfrastruktuuri puudumine.
Looking at the regional dimension, the degree of urbanisation is an important factor for access to and use of ICT.
Vaadates piirkondlikku mõõdet, on info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu ning selle kasutamise puhul oluline tegur linnastumise määr.
Internet penetration remains thus much lower in thinly populated areas throughout the European Economic Area.
Interneti kättesaadavus Euroopa Majanduspiirkonna hõredalt asustatud piirkondades on seega hulga väiksem.
See Act referred to at point 5cl of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a common regulatory framework for electronic communications networks and services (Framework Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 33)), Act referred to at point 5ck of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services, (Authorisation Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 21)) and Act referred to at point 5cj of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on access to, and interconnection of, electronic communications networks and associated facilities (Access Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 7)), as adapted to EEA Agreement by Protocol 1 thereto.
Vt EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud õigusakt (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33)), EMP lepingu XI lisa punktis 5ck nimetatud õigusakt (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21)) ja EMP lepingu XI lisa punktis 5cj nimetatud õigusakt (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel.
See decision of the Norwegian Post and Telecommunications Authority of 3 April 2009 on the designation of undertakings with significant market power and imposing specific obligations in the market for wholesale broadband access (market 5); decision of Post and Telecom Administration no 8/2008 dated 18 April 2008 on the designation of undertakings with significant market power and imposition of obligations in the market for wholesale broadband access in Iceland and decision of the Office for Communications of 16 December 2009 concerning sector specific regulation on the wholesale market for broadband access in Liechtenstein.
Vt Norra postside- ja telekommunikatsiooniameti 3. aprilli 2009. aasta otsus märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramise kohta, millega kehtestatakse erikohustused lairibaühendusele juurdepääsu hulgimüügiturul (turg 5), Islandi postside- ja telekommunikatsiooniameti 18. aprilli 2008. aasta otsus nr 8/2008 märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramise kohta, millega kehtestatakse erikohustused lairibaühendusele juurdepääsu hulgimüügiturul, ning Liechtensteini kommunikatsiooniameti 16. detsembri 2009. aasta otsus valdkondliku reguleerimise kohta lairibaühendusele juurdepääsu hulgimüügiturul.
For the purpose of this document NGA networks refers to wired access networks which consist wholly or in part of optical elements and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics (such as higher throughput) as compared to those provided over existing copper networks (see also below footnote 58).
Käesolevas dokumendis tähendavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud selliseid traadiga juurdepääsuvõrke, mis koosnevad kas tervikuna või osaliselt optilistest elementidest ja mis on võimelised pakkuma tõhustatud (näiteks suurema läbilaskevõimega) lairibajuurdepääsu teenuseid võrreldes nende teenustega, mida pakutakse olemasolevate koaksiaalkaablil põhinevate võrkude kaudu (vt ka joonealune märkus 58 allpool).
See Commission’s draft Recommendation on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA), athttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf and European Regulators Group Statement on the development of NGA Access, ERG (08) 68, at http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf
Vt komisjoni soovituse eelnõu, mis käsitleb reguleeritud juurdepääsu järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf, ja Euroopa reguleerivate asutuste töörühma avaldust juurdepääsu kohta järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele, ERG (08) 68: http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf.
For a list of all Commission’s decisions taken under the state aid rules in the broadband field, see http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf
Loetelu kõigist lairibaühenduse valdkonnas riigiabieeskirjade kohaselt tehtud komisjoni otsustest on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.
See also Section 2.2.1 on the application of the market economy investor principle.
Vt ka jagu 2.2.1, milles käsitletakse turumajandusliku investeerimise põhimõtet.
See Commission Decision of 30 May 2007 in Case NN 24/07 — Czech Republic, Prague Municipal Wireless Network.
Vt komisjoni 30. mai 2007. aasta otsus juhtumi NN 24/07 kohta – Tšehhi Vabariik, „Praha linnavalitsuse traadita Interneti-võrk”.
The term ‘investors’ denotes undertakings or electronic communications network operators that invest in the construction and deployment of broadband infrastructure.
Mõiste „investor” märgib ettevõtjaid või elektroonilise sidevõrgu operaatoreid, kes investeerivad lairibainfrastruktuuri ehitamisse ja kasutuselevõttu.
The Commission has only approved one case of a measure that did not involve an open tender but which involved a tax credit scheme to support the roll-out of broadband in underserved areas of Hungary, see Decision N 398/05 — Hungary, Development of Tax Benefit for Broadband.
Ainult ühel juhul on komisjon kiitnud heaks ilma avatud hankemenetluseta meetme, mis hõlmas maksusoodustuste kava lairibaühenduse kasutuselevõtu toetamiseks puuduliku ühendusega piirkondades Ungaris, vt otsus N 398/05 – Ungari, „Maksusoodustuste väljatöötamine lairibaühenduse toetamiseks”.
See for instance, Commission Decision N 570/07 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Baden-Württemberg’; Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital Region Broadband Project’; Decision N 262/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’; Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved territories’; and Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘Fibre Speed Broadband Project Wales’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 570/07 – Saksamaa, „Lairibaühendus Baden-Württembergi maapiirkondades”, otsus N 157/06 – Ühendkuningriik, „Lairibaprojekt „South Yorkshire Digital Region””, otsus N 262/06 – Itaalia, „Lairibaühendus Toscana maapiirkondadele”, otsus N 201/06 – Kreeka, „Lairibaühenduse edendamine hõlmamata piirkondades”, ja otsus N 131/05 – Ühendkuningriik, „FibreSpeedi lairibaprojekt Walesis”.
Residential users, although also beneficiaries of such measures, are not however subject to the state aid rules since they are neither undertakings nor economic operators within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Kodukasutajate suhtes, kuigi nad saavad nimetatud meetmetest kasu, ei kohaldata riigiabieeskirju, kuna nad ei ole ettevõtjad ega majandustegevuses osalejad EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
See Commission Decision N 266/08 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Bayern’.
Vt komisjoni otsus N 266/08 – Saksamaa, „Lairibateenus Baieri maapiirkondadele”.
See Commission Decision N 237/08 — Germany, ‘Broadband support in Niedersachsen’.
Vt komisjoni otsus N 237/08 – Saksamaa, „Lairibateenuse toetamine Alam-Saksi liidumaal”.
Case C-303/88 Italy v Commission [1991] ECR I-1433, at paragraphs 20-22.
Kohtuasi C-303/88, Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1433, punktid 20–22.
Commission Decision of 11 December 2007 in Case C 53/2006 Citynet Amsterdam — investment by the city of Amsterdam in a fibre-to-the-home (FTTH) network, OJ L 247, 16.9.2008, p. 27.
Komisjoni 11. detsembri 2007. aasta otsus juhtumi C 53/2006 Citynet Amsterdam kohta (Amsterdami linnavalitsuse investeeringud kodukasutajale mõeldud kiudoptilisse võrku) (ELT L 247, 16.9.2008, lk 27).
The case concerned the construction of a ‘Fibre-to-the-Home’ (FTTH) broadband access network connecting 37000 households in Amsterdam, which were already served by several competing broadband networks.
Juhtum käsitles kodukasutajale mõeldud kiudoptilise lairiba-juurdepääsuvõrgu ehitamist, mis ühendaks Amsterdamis 37000 majapidamist, millel juba on juurdepääs erinevatele konkureerivatele lairibavõrkudele.
The Amsterdam municipality had decided to invest in the passive layer of the network together with two private investors and five housing corporations.
Amsterdami linnavalitsus otsustas koos kahe erainvestori ja viie elamuehitusühistuga investeerida võrgu passiivsesse infrastruktuuri.
The passive infrastructure was owned and managed by a separate entity of which the Amsterdam municipality owned one third of its shares, two other private investors (ING Real Estate and Reggefiber) another third, while housing corporations owned the remaining third.
Passiivse infrastruktuuri omanik ja haldaja oli eraldi üksus, milles kolmandik osakuid kuulus Amsterdami linnavalitsusele, kolmandik kahele erainvestorile (ING Real Estate ja Reggefiber) ning kolmandik elamuehitusühistutele.
According to the case-law, undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest must have been assigned that task by an act of a public authority.
Vastavalt pretsedendiõigusele peab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavale ettevõtjale selle ülesande olema andnud avalik-õiguslik asutus.
In this respect, a service of general economic interest may be entrusted to an operator through the grant of a public service concession; see Joined Cases T-204/97 and T-270/97 EPAC v Commission [2000] ECR II-2267, paragraph 126 and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission [2005] ECR II-2031, paragraphs 186, 188-189.
Teenusepakkujale saab anda ülesande osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust avaliku teenuse kontsessiooni kaudu; vt liidetud kohtuasjad T-204/97 ja T-270/97, EPAC vs. komisjon, EKL 2000, lk II-2267, punkt 126, ja kohtuasi T-17/02, Fred Olsen vs. komisjon, EKL 2005, lk II-2031, punktid 186 ja 188–189.
See Commission Decision N 381/04 — France, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, and Commission Decision N 382/04 — France, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
Vt komisjoni otsus N 381/04 – Prantsusmaa, „Pyrénées-Atlantiques’i kiirvõrgustiku projekt”, ja komisjoni otsus N 382/04 – Prantsusmaa, „Kiire võrguühenduse rajamine Limousini piirkonnas”.
Although reference is made in this Chapter to a public service ‘concession’, the form of the contractual instrument chosen for the award of a public service mission or SGEI may vary from one EFTA State to another.
Kuigi käesolevates suunistes kasutatakse üksnes mõistet „avaliku teenuse kontsessioon”, võib avaliku teenuse või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks sõlmitava lepingu vorm EFTA riikides erineda.
However, the instrument should specify at least the precise nature, scope and duration of the public service obligations imposed and the identity of undertakings concerned, and the costs to be borne by the undertaking concerned.
Nimetatud dokument peab siiski sisaldama vähemalt ülesandeks tehtud avalike teenuste osutamise kohustuse täpset olemust, ulatust ja kestust ning neid teenuseid osutavate ettevõtjate nimesid ja ettevõtja poolt kantavaid kulusid.
In particular, given that Member States enjoy a wide discretion in defining the scope of an SGEI, the Commission recognised in the above two decisions that to the extent that the provision of a ubiquitous broadband infrastructure would be open to all other network providers and would remedy a market failure and would provide connectivity to all users in the regions concerned, the Member State concerned had not committed a manifest error in considering that the provision of such a service fell within the notion of an SGEI.
Eelkõige, võttes arvesse, et liikmesriikidel on laialdased volitused üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel, tunnustas komisjon nimetatud kahes otsuses, et kui täieliku katvusega lairibainfrastruktuur on avatud kõigile teistele võrguteenuse pakkujatele, korrigeerib turutõrke ning pakub ühendust kõigile kasutajatele asjaomastes piirkondades, ei ole asjaomased liikmesriigid teinud viga, käsitledes sellise teenuse pakkumist üldist majandushuvi pakkuva teenusena.
See Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’, at paragraphs 23, 37-40.
Vt komisjoni otsus N 284/05 – Iirimaa, „Piirkondlik lairibaprogramm: linnapiirkonna võrgud, 2. ja 3. etapp” (punktid 23 ja 37–40).
In that case the Commission considered that the support given for the roll-out and operation of Metropolitan Area Networks (MANs) in a number of towns in Ireland was not a compensation for an SGEI on the ground that notified measure resembled more a private-public-partnership than an entrustment and implementation of an SGEI.
Selle juhtumi puhul leidis komisjon, et toetus, mida anti linnapiirkonna võrkude kasutuselevõtuks ja käitamiseks mitmes Iirimaa linnas, ei olnud hüvitis üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest, kuna teatatud meede sarnanes pigem avaliku ja erasektori partnerlusega kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande andmisega ja selle täitmisega.
See also Decision N 890/06 — France, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.
Vt ka otsus N 890/06 – Prantsusmaa, „Abi Toulouse’i piirkonna omavalitsusüksuste ühendusele (Sicoval) kiire Interneti-võrgu loomiseks”.
In that case, the Commission pointed out that the notified measure concerned support for the provision of broadband connectivity only for business parks and public sector organisations in a part of Toulouse, excluding the residential sector.
Selles otsuses märkis komisjon, et teatatud meede käsitles lairibaühenduse pakkumist ainult ettevõtlusparkidele ja avaliku sektori organisatsioonidele Toulouse’i piirkonnas, jättes välja kodukasutajad.
Moreover, the project was covering only a part of the region.
Lisaks hõlmas projekt vaid osa piirkonnast.
Accordingly, the Commission found that this was not an SGEI on the grounds that the notified measure did not aim to serve the citizens′ interests, but those of the business sector.
Sellest lähtuvalt leidis komisjon, et tegu ei olnud üldist majandushuvi pakkuva teenusega, kuna teatatud meede ei olnud suunatud mitte kodanike, vaid ettevõtjate huvide teenimisele.
See Case T-289/03 BUPA and Others v Commission [2008] ECR II-741, paragraph 165, and Case T-106/95 FFSA and Others v Commission [1997] ECR II-229, paragraph 99.
Vt kohtuasi T-289/03, BUPA jt vs. komisjon, EKL 2008, lk II-741, punkt 165, ja kohtuasi T-106/95, FFSA jt vs. komisjon, EKL 1997, lk II-229, punkt 99.
See also paragraph 14 of the Commission Communication on services of general interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 4).
Vt ka komisjoni teatis „Üldhuviteenused Euroopas”, punkt 14 ( EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4).
See Case T-442/03 SIC v Commission [2008] ECR II-1161, paragraph 195; Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, op.cit., paragraph 166, and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission, op.cit., paragraph 216.
Vt kohtuasi T-442/03, SIC vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1161, punkt 195, kohtuasi T-289/03, BUPA jt vs. komisjon, sealsamas, punkt 166, ja kohtuasi T-17/02, Fred Olsen vs. komisjon, sealsamas, punkt 216.
This implies that the general interest objective pursued by the public authorities cannot simply be that of development of certain economic activities or economic areas as foreseen in Article 61(3)(c).
Ainuüksi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamist vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile c ei saa seega pidada üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks riiklike ametiasutuste poolt.
See Commission Decision N 381/04 — France, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, paragraph 53, and Commission Decision N 382/04 — France, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
Vt komisjoni otsus N 381/04 – Prantsusmaa, „Pyrénées-Atlantiques’i kiirvõrgustiku projekt”, punkt 53, ja komisjoni otsus N 382/04 – Prantsusmaa, „Kiire võrguühenduse rajamine Limousini piirkonnas”.
In this respect, the networks to be taken into consideration for assessing the need for an SGEI should be always of comparable architecture, namely either basic broadband or NGA networks.
Et hinnata vajadust üldist majandushuvi pakkuva teenuse järele, tuleks seega alati võtta arvesse võrke, mille arhitektuur on võrreldav, st lairibaühenduse põhivõrke või järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke.