natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this regard, investment efforts planned by private investors should be such as to guarantee that at least significant progress in terms of coverage will be made within the 3-year time period, with completion of the planned investment foreseen within a reasonable time frame thereafter (depending on the specificities of each area and of each project).
Erainvestorite kavandatavad investeeringud peaksid seoses sellega olema piisavad, et vähemalt katvuse alal tehtaks kolme aasta jooksul märkimisväärseid edusamme; ülejäänud osa kavandatavast investeeringust tuleks eraldada pärast seda mõistliku aja jooksul (sõltuvalt piirkonna ja projekti eripärast).
In the absence of such reasons, even a marginal review by the Authority on the basis of both the first Altmark condition and Article 59(2) of the EEA Agreement with respect to the existence of a manifest error by the EFTA State in the context of its discretion would not be possible, Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, op.cit., paragraph 172.
Selliste põhjuste puudumise korral ei saa järelevalveamet isegi piiratud määral kontrollida, kas EFTA riik on esimese Altmarki kriteeriumi ja EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaselt teinud ilmse vea oma otsustusõiguse kasutamisel. Vt kohtuasi T-289/03, BUPA jt vs. komisjon, sealsamas, punkt 172.
A network should be technologically neutral and thus enable access seekers to use any of the available technologies to provide services to end users.
Võrk ei tohiks sõltuda ühest konkreetsest tehnoloogiast ja peaks seega andma juurdepääsu taotlejatele võimaluse kasutada mis tahes tehnoloogiat teenuse pakkumiseks lõppkasutajale.
Although such a requirement may be of limited application in relation to the deployment of an ADSL network infrastructure, this may not be the case in relation to a NGA fibre-based network where operators may use different fibre technologies to provide services to end-users (i.e. point-to-point or G-PON).
Selle nõude kohaldamise võimalused on piiratud ADSL-võrguinfrastruktuuri kasutuselevõtu puhul, kuid mitte järgmise põlvkonna kiudoptilise juurdepääsuvõrgu puhul, mis lubab operaatoritel kasutada lõppkasutajale teenuste pakkumiseks mitmesuguseid kiudoptilisi tehnoloogiaid (st kakspunktside või passiivne optiline võrk andmeedastuskiirusega kuni 1 Gbit/s (GPON)).
For example, an ADSL network should provide bitstream and full unbundling, whereas a NGA fibre-based network should provide at least access to dark fibre, bitstream, and if a FTTC network is being deployed, access to sub-loop unbundling.
Näiteks ADSL-võrk peaks võimaldama bitivooühendust ja kliendiliini täielikku eraldamist, järgmise põlvkonna kiudoptiline võrk aga vähemalt juurdepääsu pimedatele kiududele ja bitivooühendust ning ühenduspunktini ulatuva kiudoptilise võrgu (FTTC) kasutuselevõtu korral kliendi alamliini eraldamist.
This limitation is justified by the fact that, once a broadband network providing universal connectivity has been deployed, the market forces are normally sufficient to provide communication services to all users at a competitive price.
Piirang on põhjendatud, sest pärast seda, kui universaalühendust pakkuv lairibavõrk on juba kasutusele võetud, piisab tavaliselt turujõududest, et kõikidele lõppkasutajatele tagataks konkurentsivõimelise hinnaga sideteenused.
Such safeguards may include, in particular, an obligation of accounting separation, and may also include the setting up of a structurally and legally separate entity from the vertically integrated operator.
Selliste kaitsemeetmete hulka võivad kuuluda eelkõige raamatupidamise lahususe kohustus, samuti vertikaalselt integreeritud operaatorist struktuuriliselt ja juriidiliselt lahutatud üksuse loomine.
Such entity should have sole responsibility for complying with and delivering the SGEI mission assigned to it.
Loodud üksus vastutaks talle ülesandeks tehtud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ja sellega seotud tingimuste täitmise eest ainuisikuliselt.
It is for EFTA States to devise given the particularities of each case the most appropriate methodology to ensure that the compensation granted will only cover the costs of serving the SGEI mission in the non-profitable areas.
Kõige sobivama meetodi väljatöötamine, mis arvestaks iga juhtumi eripära ja tagaks, et hüvitatakse üksnes kulud, mis tulenevad üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest mittetulusates piirkondades, on EFTA riikide ülesanne.
For instance, the compensation granted could be based on a comparison between revenues accruing from the commercial exploitation of the infrastructure in the profitable areas and the revenues accruing from the commercial exploitation in the non-profitable areas.
Makstava hüvitise suuruse määramiseks võiks näiteks võrrelda tulusid, mis laekuvad infrastruktuuri ärilisest kasutamisest tulusates ja mittetulusates piirkondades.
Any excess profits, that is profits beyond the average industry return on capital for deploying a given broadband infrastructure, could be assigned to the financing of the SGEI in the non-profitable areas with the remainder being the subject of the financial compensation granted.
Ülemäärast kasumit (st kasumit, mis ületab tööstusharu keskmise kapitalitasuvuse sellise lairibainfrastruktuuri kasutuselevõtu puhul) võiks kasutada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks mittetulusates piirkondades, makstes puudujääva osa ulatuses hüvitist.
See also Chapter on state aid in the form of public service compensation of the Authority’s State Aid Guidelines, OJ L 109, 26.4.2007, p. 44 and EEA Supplement No 20, 26.4.2007, p. 1, also available on the Authority’s website http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf
Vt ka järelevalveameti riigiabi suuniste peatükk riigiabi kohta, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT L 109, 26.4.2007, lk 44) ja EMP kaasanne nr 20, 26.4.2007, lk 1, mis on kättesaadav ka järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf.
It should be recalled that according to Article 107(3)(a) TFEU, corresponding to Article 61(3)(a) of the EEA Agreement ‘aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment’ may also be considered to be compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Tuleb meenutada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt (mis vastab EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile a) võib EMP lepinguga kokkusobivaks pidada ka „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus”.
OJ L 54, 28.2.2008, p. 1 and EEA Supplement No 11, 28.2.2008, p. 1.
ELT L 54, 28.2.2008, lk 1, ja EMP kaasanne nr 11, 28.2.2008, lk 1.
‘Guidelines on national regional aid for 2007-2013’ ( OJ C 54, 4.3.2006, p. 13).
Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).
Moreover, although the aid granted was in some cases confined to ‘assisted areas’ and it could also have been qualified as aid for initial investment within the meaning of the abovementioned Guidelines, often the aid intensity could exceed the ceiling allowed for regional aid in such areas.
Kuigi antav abi on mõnel juhul suunatud abisaavatele piirkondadele ja seda oleks võinud käsitada abina alginvesteeringuks eespool nimetatud suuniste tähenduses, võib abi osatähtsus sageli ületada selliste piirkondade puhul lubatud regionaalabi ülempiiri.
See for instance, Commission Decision N 508/08 — United Kingdom, ‘Provision of remote Broadband services in Northern Ireland’, Commission Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved areas’, and Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communications networks in rural areas’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 508/08 – Ühendkuningriik, „Lairibaühenduse kaugteenuste pakkumine Põhja-Iirimaal”, komisjoni otsus N 201/06 – Kreeka, „Lairibaühenduse edendamine hõlmamata piirkondades”, ja komisjoni otsus N 118/06 – Läti, „Lairiba-sidevõrkude arendamine maapiirkondades”.
See for instance Commission Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved areas’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 201/06 – Kreeka, „Lairibaühenduse edendamine hõlmamata piirkondades”.
See for instance Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communication networks in rural areas’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 118/06 – Läti, „Lairiba-sidevõrkude arendamine maapiirkondades”.
See Commission Decision of 19 July 2006 on the measure No C 35/05 (ex N 59/05) which the Netherlands are planning to implement concerning a broadband infrastructure in Appingedam (OJ L 86, 27.3.2007, p. 1).
Vt komisjoni 19. juuli 2006. aasta otsus riigiabi C 35/05 (ex N 59/05) kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda lairibavõrgu arendamiseks Appingedamis (ELT L 86, 27.3.2007, lk 1).
The case involved the deployment of a passive network (i.e. ducts and fibre) that would be owned by the municipality, while the active layer (i.e. the management and operation of the network) would be tendered to a private-sector wholesale operator that would have to offer wholesale access services to other service providers.
Juhtum hõlmas passiivse võrgu (st kaablikanalisatsiooni ja kiudoptika) kasutuselevõttu, mis kuuluks omavalitsusele, samas kui aktiivne infrastruktuur (st võrgu haldamine ja käitamine) läheks riigihanke korras erasektori hulgimüüja kätte, kes pakuks hulgimüügiteenuseid teistele teenusepakkujatele.
In its Decision, the Commission noted that the Dutch broadband market was a fast-moving market in which providers of electronic communications services, including cable operators and Internet Service Providers, were in the process of introducing very high capacity broadband services without any state support.
Oma otsuses märkis komisjon, et Madalmaade lairibaturgu iseloomustab kiire areng ning elektroonilise sideteenuse pakkujad, kaabelsideoperaatorid ja Interneti-teenuste pakkujad on praegu Madalmaade turule sisse toomas väga suure jõudlusega lairibateenuseid ilma riigiabita.
The situation in Appingedam was no different from the rest of the Dutch broadband market.
Olukord Appingedamis ei erinenud Madalmaade ülejäänud lairibaturust.
Both the fixed-line incumbent and a cable operator were already offering ‘triple play services’ in Appingedam (telephony, broadband and digital/analogue TV) and both operators had the technical capabilities to further increase the bandwidth capacity of their networks.
Nii püsiliinide valitsev operaator kui ka kaabelsideoperaator juba pakkusid Appingedamis kolmikpaketti (telefon, lairibaühendus ja digitaal-/analoogtelevisioon) ning mõlemal operaatoril olid tehnilised võimalused oma võrkude ribalaiuse täiendavaks suurendamiseks.
As mentioned in paragraph 4, it should be recalled that broadband access is to date regulated ex ante in all EFTA States.
Tuleks meenutada, et seni kasutatakse lairibajuurdepääsu puhul kõigis EFTA riikides eelnevat reguleerimist, nagu on märgitud punktis 4.
In its Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘FibreSpeed Broadband Project Wales’, the Commission had to assess whether the financial support given by the Welsh authorities for the construction of an open, carrier-neutral, fibre-optic network linking 14 business parks could still be declared compatible even if the target locations were already served by the incumbent network operator, who provided price regulated leased lines.
Oma otsuses N 131/05 – Ühendkuningriik, „FibreSpeedi lairibaprojekt Walesis”, pidi komisjon hindama, kas Walesi ametiasutuste poolt 14 ettevõtlusparki ühendava, avatud, operaatorist sõltumatu kiudoptilise võrgu rajamiseks antud toetust võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, ehkki sihtpiirkondades oli juba teenust pakkunud valitsev võrguoperaator, kes pakkus kindla tariifiga püsiliinide kasutamist.
The Commission found that the leased lines offer by the incumbent operator was very expensive, almost unaffordable for SMEs.
Komisjon leidis, et püsiliinide kasutamise pakkumine valitseva operaatori poolt oli väga kallis, VKEde jaoks peaaegu üle jõu käiv.
The targeted business parks could not either get symmetrical ADSL services beyond 2 Mbps because of their distance from the incumbent’s telephone exchanges.
Toetuse sihtmärgiks olevad ettevõtluspargid ei saanud ka kasutada sümmeetrilist ADSLi teenust kiirusega üle 2 Mbit/s, kuna nad asusid valitseva operaatori telefonikeskjaamadest liiga kaugel.
Moreover, the incumbent was not making available its ducts and dark fibre to third parties.
Lisaks ei teinud valitsev operaator kolmandatele isikutele kättesaadavaks oma kaablikanalisatsiooni ja pimedaid kiude.
Therefore, the presence of the incumbent in the targeted areas could not guarantee affordable high speed Internet services to SMEs.
Seetõttu ei saanud valitseva operaatori kohalolu sihtpiirkondades tagada taskukohast kiiret Interneti-teenust VKEdele.
There was no prospect that third parties would build an alternative infrastructure to provide high speed services to the business parks in question.
Puudusid ka väljavaated, et kolmandad isikud ehitaksid alternatiivse infrastruktuuri, et pakkuda kõnealustele ettevõtlusparkidele kiiret Interneti-teenust.
See also Commission Decision N 890/06 — France, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit and Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’.
Vt ka komisjoni otsus N 890/06 – Prantsusmaa, „Abi Toulouse’i piirkonna omavalitsusüksuste ühendusele (Sicoval) kiire Interneti-võrgu loomiseks”, ja komisjoni otsus N 284/05 – Iirimaa, „Piirkondlik lairibaprogramm: linnapiirkonna võrgud, 2. ja 3. etapp”.
See for instance, Commission Decision N 473/07 — Italy, ‘Broadband connection for Alto Adige’, Commission Decision N 570/07 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Baden-Württemberg’, Commission Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘FibreSpeed Broadband Project Wales’, Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’, Commission Decision N 118/06 — Latvia, ‘Development of broadband communication networks in rural areas’, and Commission Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital Region Broadband Project’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 473/07 – Itaalia, „Lairibaühendus Alto Adige maakonnas”, komisjoni otsus N 570/07 – Saksamaa, „Lairibaühendus Baden-Württembergi maapiirkondades”, komisjoni otsus N 131/05 – Ühendkuningriik, „FibreSpeedi lairibaprojekt Walesis”, komisjoni otsus N 284/05 – Iirimaa „Piirkondlik lairibaprogramm: linnapiirkonna võrgud, 2. ja 3. etapp”, komisjoni otsus N 118/06 – Läti, „Lairiba-sidevõrkude arendamine maapiirkondades”, ja komisjoni otsus N 157/06 – Ühendkuningriik, „Lairibaprojekt „South Yorkshire Digital Region””.
See for instance Commission Decision N 222/06 — Italy, ‘Aid to bridge the digital divide in Sardinia’, Commission Decision N 398/05 — Hungary, ‘Development Tax Benefit for Broadband’, and Commission Decision N 264/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 222/06 – Itaalia, „Abi Sardiinia digitaalse lõhe ületamiseks”, komisjoni otsus N 398/05 – Ungari, „Maksusoodustuste väljatöötamine lairibaühenduste toetamiseks”, ja komisjoni otsus N 264/06 – Itaalia, „Lairibaühendus Toscana maapiirkondadele”.
Normally within the framework of the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
Tavaliselt toimub see järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse raames.
In case where it can be demonstrated that existing operators did not provide any meaningful information to a public authority for the purposes of the required mapping exercise, such authorities would have to rely only on whatever information has been made available to them.
Kui on tõendatud, et olemasolevad operaatorid ei ole esitanud riiklikule ametiasutusele kaardistamise jaoks märkimisväärset teavet, tuleb nimetatud ametiasutusel lähtuda talle kättesaadavast teabest.
See for instance, Commission Decision No 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved areas’, Commission Decision No 264/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’, Commission Decision No 475/07 — Ireland, ‘National Broadband Scheme (“NBS”) ’, and Commission Decision No 115/08 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Germany’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 201/06 – Kreeka, „Lairibaühenduse edendamine hõlmamata piirkondades”, komisjoni otsus N 264/06 – Itaalia, „Lairibaühendus Toscana maapiirkondadele”, komisjoni otsus N 475/07 – Iirimaa, „Iirimaa riiklik lairibaühenduse kava”, ja komisjoni otsus N 115/08 – Saksamaa, „Lairibaühendus Saksamaa maapiirkondades”.
See for instance, Commission Decision N 508/08 — United Kingdom, ‘Provision of Remote Broadband Services in Northern Ireland’, Commission Decision N 475/07 — Ireland, ‘National Broadband Scheme (NBS)’, Commission Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital region Broadband Project’.
Vt näiteks komisjoni otsus N 508/08 – Ühendkuningriik, „Lairibaühenduse kaugteenuste pakkumine Põhja-Iirimaal”, komisjoni otsus N 475/07– Iirimaa, „Iirimaa riiklik lairibaühenduse kava”, komisjoni otsus N 157/06 – Ühendkuningriik, „Lairibaprojekt „South Yorkshire Digital Region””.
For the purposes of determining the most economically advantageous offer, the awarding authority should specify in advance the relative weighting which it will give to each of the (qualitative) criteria chosen.
Majanduslikult parima pakkumise kindlakstegemiseks peaks hankemenetlust korraldav ametiasutus eelnevalt täpsustama, kui suur suhteline kaal on igal tema valitud (kvalitatiivsel) kriteeriumil.
Only in one case has the Commission so far accepted the justified use of a specific technological solution: see Commission Decision N 222/06 — Italy, ‘Aid to bridge the digital divide in Sardinia’.
Komisjon on seni ainult ühel juhul kiitnud heaks ühe konkreetse tehnoloogilise lahenduse põhjendatud kasutamise: vt komisjoni otsus N 222/06 – Itaalia, „Abi Sardiinia digitaalse lõhe ületamiseks”.
In that case, the Commission took the view that given the specific circumstances namely ‘the topography of the region, the absence of cable networks and the need to maximise the benefits of the aid, the use of ADSL technology appears to be the appropriate technology delivering the objectives of the project’, at paragraph 45.
Komisjoni võttis arvesse, et lähtuvalt eriasjaoludest, nimelt „piirkonna topograafiast, kaabelvõrkude puudumisest ja vajadusest maksimeerida abi kasutegurit, tundub projekti eesmärkide saavutamise seisukohast asjakohane ADSLi tehnoloogia kasutamine”, punkt 45.
Moreover, whenever EFTA States opt for a management model whereby the subsidised broadband infrastructure offers only wholesale access services to third parties, not retail services, the likely distortions of competition are further reduced as such a network management model helps to avoid potentially complex issues of predatory pricing and hidden forms of access discrimination.
Lisaks sellele – mil iganes EFTA riik otsustab sellise haldusmudeli kasuks, mille puhul subsideeritav lairibainfrastruktuur pakub kolmandatele isikutele ainult hulgimüügitasandi juurdepääsuteenuseid ja mitte jaemüügiteenuseid, vähendab ta täiendavalt võimalikke konkurentsimoonutusi, kuna selline võrguhaldusmudel aitab ära hoida võimalikke keerulisi probleeme seoses ebaõiglase hinnapoliitika ja juurdepääsu tõkestamise varjatud vormidega.
In this regard, the NRA should take into consideration the possible persistence of the specific conditions that justified in the first place the granting of an aid to the operator of the infrastructure in question.
Riiklik reguleeriv asutus peaks sel juhul võtma arvesse võimalust, et konkreetsed tingimused, mille tõttu abi andmist asjaomase infrastruktuuri operaatorile peeti kunagi põhjendatuks, ei pruugi olla veel kadunud.
In exceptional circumstances duly demonstrated by the notifying EFTA State, setting up such mechanism for very low aid amounts or small scale, ‘one-off’ projects based on simple procurement principles may impose a disproportionate burden on the granting authorities and will not therefore be required by the Authority.
Eriolukorras, mida teatist esitav EFTA riik nõuetekohaselt tõendab, võib sellise mehhanismi kehtestamine väga väikeste summade või lihtsustatud hankemenetlusel põhinevate väikesemahuliste ühekordsete projektide puhul põhjustada abi andvatele ametiasutustele ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust ja seetõttu järelevalveamet seda ei nõua.
At this stage of technological and market development, neither satellite nor mobile network technologies appear to be capable of providing very high speed symmetrical broadband services although in the future the situation may change especially with regard to mobile services (the next major step in mobile radio communications, ‘Long Term Evolution’ may theoretically reach, if and when adopted, increased peak data rates of 100 Mbps downlink and 50 Mbps uplink).
Praegusel tehnoloogia ja turu arengu tasandil ei paista ei satelliidi- ega ka mobiilsidetehnoloogiad olevat võimelised pakkuma väga kiiret sümmeetrilist lairibateenust. Tulevikus võib see olukord muutuda ja seda eelkõige mobiilsideteenuste osas (mobiilse raadioside järgmise suure arenguetapi, „pikaajalise arengu” puhul võivad selle vastuvõtmise korral suurimad andmekiirused ulatuda kuni 100 Mbit/s (allalink) ja kuni 50 Mbit/s (üleslink)).
See Commission Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital region Broadband Project’ and Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’.
Vt komisjoni otsus N 157/06 – Ühendkuningriik, „Lairibaprojekt „South Yorkshire Digital Region””, ja komisjoni otsus N 284/05 – Iirimaa, „Piirkondlik lairibaprogramm: linnapiirkonna võrgud, 2. ja 3. etapp”.
Only in two cases so-far (Appingedam and Amsterdam) was state support granted for the roll-out of an ‘access’ next generation network that would bring fibre connectivity to the residential segment of the market.
Seni ainult kahe juhtumi puhul (Appingedam ja Amsterdam) on antud riiklikku toetust sellise järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kasutuselevõtuks, mis toob kiudoptilise ühenduse kodukasutajate segmendini.
Broadband network operators have argued that rolling out of a fibre-based network is still a very expensive and risky investment, save in areas of dense population/business where operators have already a substantial base of broadband customers that can be migrated to higher speeds.
Lairibavõrgu operaatorid on väitnud, et kiudoptilise võrgu kasutuselevõtt on ikka veel väga kallis ja riskantne investeering, välja arvatud tiheda asustusega või elava ettevõtlusega piirkondades, kus operaatoritel on juba märkimisväärne lairibaklientide hulk, kes sooviksid kasutada kiiremat ühendust.
In certain cases, the cost of deploying NGAs and fibre networks are said to be too high relative to the revenue that can be expected so that either no or too few private sector providers would enter the market.
Teatavatel juhtudel peetakse järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude ja kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtu maksumust oodatava tuluga võrreldes liiga suureks ja nii ei sisene turule erainvestoreid või on nende arv liiga väike.
Such measures should not target specifically electronic communications operators but should apply without distinction to all operators across all sectors concerned (including for instance other utility operators such as gas, electricity and/or water undertakings).
Sellised meetmed ei tohiks olla suunatud konkreetselt elektroonilise side operaatoritele, vaid neid tuleks vahet tegemata kohaldada kõigi asjaomaste sektorite kõigi operaatorite suhtes (näiteks muud teenuseoperaatorid nagu gaasi-, elektri- ja/või vee-ettevõtjad).