natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this respect, the situation is parallel to the following decisions of the Commission, German Broadcasters, Poczta Polska, La Poste, EDF etc. In those decisions, the Commission had to asses whether State guarantees to public undertakings qualified as new or existing aid.
Selles osas on olukord sarnane komisjoni otsustega Saksamaa ringhäälinguorganite, Poczta Polska, La Poste, EDF jt osas. Nendes otsustes pidi komisjon hindama, kas avalik-õiguslikele äriühingutele antavat riigigarantiid peaks käsitama uue või olemasoleva abina.
In all decisions the Commission made the finding that the guarantee itself had either not changed or had remained substantially unchanged.
Kõikides mainitud otsustes leidis komisjon, et garantiid ennast ei olnud muudetud või olulisel määral muudetud.
The Commission did not, in its assessment of the aid following from the guarantee, venture into an assessment as to whether the particular undertaking at hand had changed its operations as this question did not relate to the aid measure as such, but as to one of the beneficiaries of an abstractive defined aid scheme.
Garantiist tuleneva abi hindamisel ei andnud komisjon hinnangut sellele, kas asjaomane äriühing oli oma tegevust muutnud (see küsimus ei puudutanud abimeedet kui sellist), vaid sellele, kas ta sai abi eraldi sätestatud abikavast.
Commission Decision of 29 November 2007, C(2007) 5778, State aid C 56/07 — France, Garantie illimitée de l’Etat en faveur de La Poste, paragraphs 93-97, Commission Decision E-14/2005 — Portugal, compensation payments to public service broadcaster RTP, paragraphs 78-80, Commission Decision of 20 April 2005 in State aid case E 10/2005 (ex C 60/99) — Redevance radiodiffusion TF1, paragraph 33, and Letter from the Commission to Germany of 8 May 2000 proposing appropriate measures in case E 10/2000, Landesbank, point 7, first paragraph.
Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsus K(2007) 5778 riigiabijuhtumi C-56/07 kohta – Prantsusmaa, Garantie illimitée de l'Etat en faveur de La Poste, punktid 93–97; komisjoni otsus juhtumi E-14/2005 kohta – hüvitusmaksed Portugali avalikule ringhäälinguorganisatsioonile RTP, punktid 78–80; komisjoni 20. aprilli 2005. aasta otsus riigiabijuhtumi E-10/2005 kohta (juhtumi C-60/99 alusel) – Redevance radiodiffusion TF1, punkt 33; komisjoni 8. mai 2001. aasta kiri Saksamaale sobivate meetmete rakendamiseks juhtumi E-10/2000 puhul, Landesbank, punkt 7, esimene lõik.
As regards the exemption the HFF enjoys from paying a guarantee fee pursuant to Act No 121/1997 on State Guarantees, the Authority’s preliminary assessment is that it constitutes new aid and that measure is being dealt with separately (cf. the Authority’s Decision No 406/08/COL of 27 June 2008).
HFFi vabastuse osas garantiitasu maksmisest riigigarantii seaduse nr 121/1997 alusel otsustas järelevalveamet esialgu, et tegemist on uue abiga ning asjaomast meedet peab käsitlema eraldi; vt järelevalveameti 27. juuni 2008. aasta otsus nr 406/08/COL.
According to Article 35 of Act No 1/1997, the Government Employees Pension Fund Act, a fund member may opt for having his pension increased corresponding to the increase in salary for the post they last occupied.
Riigitöötajate pensionifondide seaduse nr 1/1997 artikli 35 kohaselt võib fondi liige valida, kas ta tahab, et tema pensioni suurendataks viimasel töökohal saadud palga suurenemise alusel.
The Director of the State Housing Agency considered that his post was comparable to that of the Director of the HFF, which was not considered the case by the Pension Fund.
Riikliku elamumajandusagentuuri direktori arvates oli tema ametipost võrreldav HFFi direktori kohaga, pensionifondi arvates aga mitte.
In a judgment of 22 January 2004 in case No 344/2003 the Supreme Court of Iceland decided the case in favour of the Director.
Islandi ülemkohtu 22. jaanuari 2004. aasta otsusega kohtuasjas nr 344/2003 lahenes asi direktori kasuks.
In the judgment it was, inter alia, stated that the Housing Financing Fund was for the main part charged with the same role as the State Housing Agency, acting as a mortgage lending institution for Icelanders.
Kohtuotsuses oli muu hulgas öeldud, et HFFile on enamjaolt pandud samad ülesanded kui riiklikule elamumajandusagentuurile ning tema ülesanne on anda islandlastele hüpoteegiga tagatud laenu.
The Court considered that the post of Director of the Agency was comparable to the Director of the Fund with regard to nature of the duties, their scope and responsibility.
Kohus oli seisukohal, et agentuuri direktori ametipost on ülesannete sisu, ulatuse ja vastutuse osas võrreldav fondi direktori kohaga.
In its Decision E-14/2005 — Portugal, compensation payments to public service broadcaster RTP, paragraphs 63 and 74, the Commission found that changes made to a Portuguese aid measure did not convert the measure into a new aid, inter alia, because the alterations to the national rule did not change the aim pursued by the subsidies.
Komisjoni otsuses juhtumi E-14/2005 kohta – hüvitusmaksed Portugali avalikule ringhäälinguorganisatsioonile RTP, punktid 63 ja 74 – leidis komisjon, et muudatused Portugali abimeetmetes ei muutnud meedet ennast abiks muu hulgas seetõttu, et riiklike normide muudatused ei muutnud abi andmise eesmärki.
Commission Decision 2006/240/EC of 16 November 2004 on aid granted by Germany to grain brandy distilleries (Kornbranntwein) (OJ L 88, 25.3.2006, p. 50, paragraph 83-84).
Komisjoni 16. novembri 2004. aasta otsus 2006/240/EÜ Saksamaa teraviljapiirituse tootjatele suunatud abikava kohta (ELT L 88, 25.3.2006, lk 50), punktid 83 ja 84.
See also the Commission’s Article 17(2) letter of 14 July 2005 in case E 2/2005 concerning Dutch aid to the housing sector where the Commission found that the aid was existing even if the regime of direct subsidies had been replaced with a regime of state loans and a tax exemption after the entry into force of the EC Treaty.
Vt ka komisjoni Madalmaade eluasemesektorile antava abi juhtumi E-2/2005 kohta saadetud kirja artikli 17 lõiget 2, kus komisjon leidis, et abi on käsitatav olemasoleva abina isegi juhul, kui otsetoetuste süsteem oleks asendatud riigilaenude ja maksuvabastusega pärast EÜ asutamislepingu jõustumist.
This was so as these changes, taken together, had resulted in a lesser obstacle to competition (cf. paragraphs 16-26 of the letter).
Seda seetõttu, et kokkuvõetuna oli nende muudatuste tulemuseks konkurentsi vähenemine.
Commission Decision E 12/2005 — Poland, unlimited State guarantee in favour of Poctza Polska, paragraphs 39-47.
Komisjoni otsus juhtumis E-12/2005 – Poola, piiramatu riigigaranti Poctza Polskale, punktid 39–47.
In that respect the SFF referred to the statements made by the Chairman of the Parliamentary Committee when the word ‘individual’ was deleted from paragraph 1 of Article 15, concerning the general loan category, of the bill which later became the Housing Act.
SFF viitas siinkohal parlamentaarse komitee esimehe sõnavõtule pärast üldlaenukategooriat käsitleva, hiljem eluasemeseadusena vastu võetud seaduseelnõu artikli 15 lõikest 1 sõna „individuaalne” kustutamist.
See item 7 in the speech (see http://www.althingi.is/altext/122/05/r13133243.sgml).
Punkti 7 vt järgmiselt veebilehelt: http://www.althingi.is/altext/122/05/r13133243.sgml
Commission Decision of 24 April 2007, cited above, paragraph 206.
Eespool tsiteeritud komisjoni 24. aprilli 2007. aasta otsus, punkt 206.
Case T-35/1999 Keller SpA v Commission [2002] ECR II-261, paragraph 62.
Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2002. aasta otsus kohtuasjas T-35/1999, Keller vs. komisjon, EKL 2002, lk II-261, punkt 62.
As mentioned above, the so-called housing bond system was established in 1989.
Nagu eespool mainitud, kehtestati nn eluasemevõlakirjade süsteem 1989. aastal.
Accordingly, Article 18 of Act No 97/1993, authorised the State Building Fund to operate a separate Housing Bonds Division, whose finances were to be kept separate from the Fund’s other activities.
Seaduse nr 97/1993 artikli 18 alusel anti riiklikule ehitusfondile volitus juhtida selleks eraldi loodud eluasemevõlakirjade osakonda, millel oli ehitusfondi muust tegevusest eraldi eelarve.
The Housing Act No 44/1998 entered into force on 1 January 1999.
Eluasemeseadus nr 44/1998 jõustus 1. jaanuaril 1999.
By that Act the Housing Financing Fund was established.
Selle seadusega loodi eluasemerahastamisfond.
With regard to property tax, it was abolished, erga omnes, by Act No 129/2004 and was levied for the last time on assets at the end of the year 2005.
Kinnisvaramaks tunnistati aga kehtetuks seadusega nr 129/2004. Viimane maksustamine toimus 2005. aasta lõpul.
Until the adoption of Act No 129/2004, paragraph 1 of Article 4 Act No 90/2003 exempted the abovementioned institutions from the payment of property tax as well.
Kuni seaduse nr 129/2004 vastuvõtmiseni olid eespool nimetatud asutused kinnisvaramaksust vabastatud ka seaduse nr 90/2003 artikli 4 lõike 1 alusel.
These rules were not carried over to the Housing Act of 1998.
Neid norme 1998. aasta eluasemeseadusega üle ei võetud.
Currently housing cooperatives are governed by a separate Act No 66/2003.
Praegu on elamuühistutega seonduvad küsimused reguleeritud eraldi seadusega nr 66/2003.
The Act was incorporated by Decision No 15/2001 of the EEA Joint Committee and entered into force 1 October 2001.
Seadus lisati EMP Ühiskomitee otsusega nr 15/2001 ja jõustus 1. oktoobril 2001.
In its decision in the German public service broadcasting case, the Commission concluded that increases in the level of the licence fee should not be regarded as new aid: ‘The increase is rather the consequence of an increased financial need of public service broadcasters in fulfilling their public service mission.
Saksamaa avalike ringhäälinguorganite juhtumi osas otsustas komisjon, et litsentsitasu suurendamist ei saa käsitada uue abina: „Pigem on litsentsitasude suurendamise põhjuseks avalike ringhäälinguorganite poolt avalike teenuste pakkumise ülesande täitmiseks vajalike vahendite puudus.
It is therefore — and in line with previous Commission practice — not severable from the initial funding regime and does not constitute a substantive amendment provided that the public service mission as such has not substantively been changed.’
Seetõttu ei ole see kooskõlas komisjoni eelneva praktikaga eristatav esialgsest rahastamiskavast ega kujuta endast sisulist muudatust (eeldusel et avalikku teenust ennast ei ole sisuliselt muudetud).”
In the general comments to the bill which became Act No 121/1997, on State Guarantees (lög um ríkisábyrgðir) the following was stated: ‘This is based on the unequivocal rule of Icelandic law that the State is liable for the obligations of its institutions and undertakings, unless the guarantee is limited by an explicit legal provision […] or the liability of the State in a limited liability company is limited to the share capital contribution.’
Hiljem seadusena nr 121/1997 vastu võetud seaduseelnõu kommentaarides on riiklike garantiide (lög um ríkisábyrgðir) kohta öeldud järgmist: „See põhineb Islandi seaduse selgel põhimõttel, et riik vastutab oma asutuste ja ettevõtete kohustuste täitmise eest, välja arvatud juhul, kui seda garantiid piirab selgesõnaliselt konkreetne seadusesäte […] või kui riigivastutus piiratud vastutusega äriühingus on piiratud riigi osalusega asjaomase äriühingu aktsiakapitalis.”
The guarantee is applicable to all State institutions, regardless of when they are established or their activities, or changes in those activities.
Garantii kehtib kõikidele riigiasutustele, vaatamata nende asutamise ajale, nende tegevusele või muudatustele nende tegevuses.
First, they concern social assistance. Second, the participation of municipalities in such assistance and third changes concerning the organisational set-up of housing affairs.’
Esiteks sotsiaalabi valdkonda, teiseks kohalike omavalitsuste sotsiaalabis osalemist ning kolmandaks eluasemeküsimuste organiseerimist käsitlevad muudatused.”
As outlined above, the Housing Act abolished both the State Building Fund and the Workers’ Housing Fund. The funds were to be merged and abolished as of the entry into force of the Act.
Nagu eespool nimetatud, lõpetas eluasemeseadus nii riikliku ehitusfondi kui ka töötajate eluasemefondi tegevuse.
THE DIFFERENT PROCEDURES FOR NEW AND EXISTING AID The procedure for new aid is laid down in Article 1(3) in Part I of Protocol 3 SCA (corresponding to Article 88(3) EC).
UUE JA OLEMASOLEVA ABI ERINEV MENETLEMINE
No 500/08/COL
nr 500/08/COL,
amending, for the sixty-fifth time, the procedural and substantive rules in the field of State aid by introducing a new chapter on State aid for environmental protection
millega muudetakse kuuekümne viiendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof, HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 and Article 5(2)(b) thereof, WHEREAS under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid,
EFTA JÄRELEVALVEAMET [1], VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ning protokolli nr 26, VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, [3] eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b, ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,
WHEREAS under Article 1 of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4], the Authority shall keep under constant review all systems of aid existing in the EFTA states and propose any appropriate measures required by the progressive development or by the functioning of the EEA Agreement, RECALLING the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid adopted on 19 January 1994 by the Authority [5],WHEREAS, on 23 January 2008, the Commission of the European Communities (hereinafter EC Commission) adopted a Communication on European Community guidelines on State aid for environmental protection [6],WHEREAS this Communication is also of relevance for the European Economic Area,
ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 [4] I osa artikli 1 kohaselt kontrollib järelevalveamet pidevalt kõiki EFTA riikides olemasolevaid abisüsteeme ja teeb vajaduse korral ettepanekuid asjakohaste meetmete kohta, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks, MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, [5] mille järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994, ARVESTADES, et 23. jaanuaril 2008 võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastu teatise, mis käsitleb keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse suuniseid [6],ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,
WHEREAS, according to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the European Commission,
ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „Üldist” punkti II kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,
RECALLING that the Authority by letter of 30 June 2008 invited the EFTA States to submit comments on the subject,
MEENUTADES, et järelevalveamet kutsus 30. juuni 2008. aasta kirjas EFTA riike üles esitama kõnealuses küsimuses oma märkused,
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new chapter on State aid for environmental protection.
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta.
The new chapter is contained in the Annex to this Decision.
Uus peatükk on käesoleva otsuse lisas.
The existing chapter on aid for environmental protection shall be deleted.
Olemasolev peatükk keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta jäetakse välja.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, and in EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1.
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud ELTs L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/
Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/
Published in OJ C 82, 1.4.2008, p. 1.
Avaldatud ELTs C 82, 1.4.2008, lk 1.
The following chapter is added to the State Aid Guidelines:
Riigiabi suunistesse lisatakse järgmine peatükk:
‘STATE AID FOR ENVIRONMENTAL PROTECTION [1]1.
„KESKKONNAKAITSEKS ANTAV RIIGIABI [1]1.
In 1994 the EFTA Surveillance Authority (the Authority) adopted guidelines on State aid for environmental protection.
aastal võttis EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) vastu keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised.
In 2001 the Authority adopted new guidelines (OJ L 21, 24.1.2002, p. 32, EEA Supplement No 6) which remained in force initially until the end of 2007 but which were prolonged until new guidelines were adopted.
aastal võttis järelevalveamet vastu uued suunised (EÜT L 21, 24.1.2002, lk 32, EMP kaasanne nr 6), mis algselt kehtisid kuni 2007. aasta lõpuni, kuid mille kehtivusaega pikendati kuni uute suuniste vastuvõtmiseni.
Environmental policy objectives should be taken into account when assessing the compatibility of State aid in the environmental sector, in particular with a view to promoting sustainable development, cf. Articles 73-75 and the ninth recital of the Preamble of the EEA Agreement.
Keskkonnapoliitika eesmärke tuleks arvesse võtta, hinnates riigiabi ühisturuga kokkusobivust keskkonnavaldkonnas, eelkõige seoses säästva arengu edendamisega (vrd EMP lepingu artiklid 73–75 ja preambuli üheksas põhjendus).
Accordingly, competition policy and environmental policy are not mutually antagonistic, but the requirements of environmental protection need to be integrated into the definition and implementation of competition policy, in particular so as to promote sustainable development.
Seega ei vastandu konkurentsipoliitika keskkonnapoliitikale, vaid keskkonnakaitse nõuded tuleb integreerida konkurentsipoliitika määratlemisse ja rakendamisse, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist.
State aid policy and Energy Policy for Europe
Euroopa riigiabi- ja energiapoliitika
The European Commission has adopted new European Community guidelines on State aid for environmental protection.
Euroopa Komisjon on vastu võtnud uued Euroopa Ühenduse keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised.
The Community guidelines constitute instruments to implement the (i) spring 2007 European Council conclusions which called for the pursuit of actions to develop a sustainable integrated Energy Policy for Europe; and (ii) the “Energy Action Plan” which forms part of the Energy Policy for Europe.
Ühenduse suunised kujutavad endast vahendit, mille kaudu rakendada i) 2007. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles kutsuti üles töötama välja Euroopa ühtne säästev energiapoliitika, ja ii) energia tegevuskava, mis on üks osa Euroopa energiapoliitikast.
The European Council stated among other things: “Given that energy production and use are the main sources for greenhouse gas emissions, an integrated approach to climate and energy policy is needed to realise this objective.
Euroopa Ülemkogu märkis muu hulgas: „Arvestades, et energia tootmine ja kasutamine on kasvuhoonegaaside heitkoguste peamine allikas, on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vaja integreeritud lähenemisviisi kliima- ja energiapoliitikale.
Integration should be achieved in a mutually supportive way.
Integratsiooni saavutamiseks peavad mõlemad poliitikad üksteist toetama.
With this in mind the Energy Policy for Europe (EPE) will pursue the following three objectives, fully respecting the Member States’ choice of energy mix and sovereignty over primary energy sources and underpinned by a spirit of solidarity amongst Member States:
Arvestades eelnevat ning tunnustades täielikult liikmesriikide valitud erinevaid energiaallikaid ja nende suveräänsust esmaste energiaallikate üle, taotleb Euroopa energiapoliitika järgmisi eesmärke:
increasing security of supply,
energia varustuskindluse suurendamine;
ensuring the competitiveness of European economies and the availability of affordable energy,
Euroopa majanduse konkurentsivõime ja taskukohase energia kättesaadavuse tagamine;
promoting environmental sustainability and combating climate change.”
keskkonnasäästlikkuse edendamine ja kliimamuutusega võitlemine.”
The European Council also supported a comprehensive Energy Action Plan for the period 2007-2009 and invited the Commission to submit amongst others a proposal for a review of the Community guidelines on State aid for environmental protection.
Euroopa Ülemkogu toetas ka laiapõhjalise energia tegevuskava koostamist ajavahemikuks 2007–2009 ja kutsus komisjoni esitama muu hulgas ettepaneku ühenduse keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamise kohta.
The EFTA States have introduced many measures to enhance environmental protection.
EFTA riigid on võtnud mitmeid meetmeid, et parandada keskkonnakaitset.
State aid policy and environmental protection
Riigiabipoliitika ja keskkonnakaitse
State aid measures can sometimes be effective tools for achieving objectives of common interest, thereby correcting market failures, which improve the functioning of markets and enhance competitiveness.
Riigiabi meetmed võivad vahel olla tõhusad vahendid ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks, korrigeerides turutõrkeid, mis toob kaasa turgude toimimise paranemise ja konkurentsi tugevnemise.
The “State aid Action Plan — Less and better targeted state aid: a roadmap for state aid reform 2005-2009” [2] explains that State aid may be conducive to the objective of the environmental protection which can provide opportunities for innovation, create new markets and increase competitiveness through resource efficiency and new investment opportunities.
Riigiabi tegevuskavas „Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009” [2] selgitatakse, et riigiabi võib aidata kaasa keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisele, pakkudes innovatsioonivõimalusi, luues uusi turge ja tugevdades konkurentsi tõhusama ressursikasutuse ja uute investeerimisvõimaluste kaudu.
Since the Community guidelines on aid for environmental protection is based on the “State aid Action Plan” such considerations will also be taken into account when the Authority assesses compatibility of State aid with the functioning of the EEA Agreement.
Et ühenduse keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised põhinevad riigiabi tegevuskaval, võtab järelevalveamet selliseid kaalutlusi arvesse ka siis, kui ta hindab riigiabi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega.