natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the Norwegian authorities considered that it would not be in compliance with general tax legislation to deduct, from the amount to be paid in tax, an amount which is not based on actual eligible costs but rather on unpaid labour, i.e. ‘costs’ which have not been incurred in the sense that no salary has been paid out and nothing is reflected in the accounts of the business.
Norra ametiasutused olid siiski arvamusel, et üldise maksuõigusega ei oleks kooskõlas arvata maksudeks makstavast summast maha summa, mille aluseks ei ole tegelikud abikõlblikud kulud, vaid pigem palgata tööjõud, st „kulud”, mis ei ole tekkinud seetõttu, et palka ei ole välja makstud, ning mis ei peegeldu ettevõtjate raamatupidamises.
On this basis it was considered that unpaid labour could not qualify as an eligible cost under the Skattefunn Scheme.
Sellest tulenevalt ollakse seisukohal, et palgata tööjõud ei kuulu Skattefunni kava raames abikõlblike kulude hulka.
It is against this background that the Norwegian authorities proposed to set up the Unpaid R&D Labour Scheme, under which financial support is to be awarded to unpaid labour in relation to research and development activities in the form of grants which are exempt from tax.
Seda arvestades tegid Norra ametiasutused ettepaneku luua teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava, mille raames antakse teadus- ja arendustegevuses hõivatud palgata tööjõule rahalist toetust maksuvabade toetuste vormis.
As such the Norwegian authorities consider the Unpaid R&D Labour Scheme as a correction or supplement to the existing Skattefunn Scheme.
Norra ametiasutused näevad teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kehtiva Skattefunni kava muudatuse või täiendusena.
In the notification, the Norwegian authorities also explained that many companies have projects that were approved under the Skattefunn Scheme but in relation to which they were subsequently prevented from benefiting from the tax deduction (or had to repay an amount corresponding to a tax deduction already received) due to the fact that the projects involved unpaid labour.
Norra ametiasutused selgitasid teatises ka seda, et paljudel ettevõtjatel on projekte, mis kiideti Skattefunni kava raames heaks, kuid millega seoses ei võimaldatud neil hiljem maksustatavast tulust tehtavast mahaarvamisest kasu saada (või pidid nad juba saadud mahaarvamisele vastava summa tagasi maksma), kuna kõnealused projektid hõlmasid palgata tööjõudu.
The Norwegian authorities had therefore decided to introduce a ‘Compensation Scheme’ for the purposes of compensating companies for financial losses caused to their research and development projects during the years between 2002-2004 as a result of the fact that unpaid labour could not be covered by the Skattefunn Scheme [11].
Norra ametiasutused otsustasid seetõttu võtta kasutusele hüvituskava, millega hüvitatakse ettevõtjatele nende teadus- ja arendusprojektidele aastatel 2002–2004 põhjustatud finantskahjud, mis tulenesid asjaolust, et Skattefunni kava ei hõlmanud palgata tööjõudu [11].
In its decision to open the formal investigation procedure in respect of the Unpaid R & D Labour Scheme the Authority took the view that aid granted to undertakings under the Compensation Scheme would qualify as de minimis aid under the ‘de minimis Regulation’ [12].
Oma otsuses algatada seoses teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavaga ametlik uurimismenetlus oli järelevalveamet seisukohal, et vähese tähtsusega abi määruse tähenduses täidab hüvituskava raames ettevõtjatele antud abi vähese tähtsusega abi tingimused [12].
The Compensation Scheme did not form part of the formal investigation procedure.Legal basis
Hüvituskava ei olnud kaasatud ametlikku uurimismenetlusse.Õiguslik alus
In the original proposition on the fiscal budget from the Norwegian Government to the Norwegian Parliament [13], which was followed up by a Recommendation from a Parliamentary Committee to the Parliament [14], the Government proposed to earmark a total of NOK 70 million for both the Unpaid R&D Labour Scheme and the Compensation Scheme [15].
Norra valitsuse esialgses eelarveprojektis Norra parlamendile, [13] millele järgnes parlamentaarse komitee soovitus parlamendile, [14] tegi valitsus ettepaneku eraldada kokku 70 miljonit Norra krooni nii teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavale kui ka hüvituskavale [15].
Pending the approval by the Authority no funds have been paid out under the Unpaid R&D Labour Scheme but the Norwegian authorities have explained that the annual budget for the scheme is expected to be maximum approximately NOK 50 million [16].
Kuni järelevalveameti heakskiiduni ei tehta teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavast väljamakseid, kuid Norra ametiasutused on selgitanud, et abikava aastaeelarve saab olema maksimaalselt umbes 50 miljonit Norra krooni [16].
In parallel with the adoption of the original budget for the Unpaid R&D Labour Scheme, the Norwegian Parliament adopted, on 17 June 2005, a proposal amending the Norwegian Act on Taxation of wealth and income by introducing provisions on tax treatment and ceilings in respect of funding to be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme (hereinafter referred to as the ‘Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme’) [17].Aside from the adoption of the budget and the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the Norwegian Ministry of Trade and Industry has issued draft guidelines on the implementation of the Unpaid R&D Labour Scheme [18] (hereinafter referred to as the ‘Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme’).
Samaaegselt teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava esialgse eelarve vastuvõtmisega võttis Norra parlament 17. juunil 2005 vastu Norra vara ja sissetuleku maksustamise seaduse muutmise ettepaneku, võttes kasutusele teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames eraldatavate vahenditega seoses maksustamisviisi ja ülemmäärasid käsitlevad sätted [17] (edaspidi teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava käsitlev maksuseadus).Lisaks eelarve ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava käsitleva maksuseaduse vastuvõtmisele andis Norra kaubandus- ja tööstusministeerium välja teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava rakendamist käsitleva suuniste eelnõu [18] (edaspidi teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunised).
The draft guidelines provide that ‘Norges forskningsråd’ (the Norwegian Research Council) will be the body responsible for administering and implementing the scheme.
Suuniste eelnõus sätestatakse, et abikava rakendamise ja haldamise eest vastutavaks asutuseks on Norges forskningsråd (Norra Teadusnõukogu).
Operation of the Unpaid R&D Labour Scheme — eligible projects
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava toimimine – abikõlblikud projektid
It appears from the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that eligible projects must involve research and development activities performed by individuals who are not receiving any pay or other compensation for their labour.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunistest ilmneb, et abikõlblikud projektid peavad hõlmama selliste üksikisikute teadus- ja arendustegevust, kes ei saa oma töö eest tasu ega muud hüvitist.
Individuals who receive payment by means of other public sources are not covered [19].
Üksikisikud, kes saavad tasu muudest avalikest vahenditest, ei ole abikavaga hõlmatud [19].
According to the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme, eligible projects are:
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste kohaselt nimetatakse abikõlblikeks projektideks:
those that involve planned research or critical investigation aimed at the acquisition of new knowledge and skills for developing new products, processes or services or for bringing about a significant improvement in existing products, processes or services.
projekte, mis hõlmavad kavandatud teadusuuringuid või kriitilisi uuringuid uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid.
They cover the creation of components of complex systems, which is necessary for such research, notably for generic technology validation, to the exclusion of prototypes as covered by option (ii); [20] and
See hõlmab keerukate, kõnealuste teadusuuringute jaoks vajalike süsteemide koostisosade loomist, eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise puhul, välja arvatud prototüübid, mis kuuluvad punkti ii) kohaldamisalasse, [20] ning
those that aim at providing new information, knowledge or experience which is presumed to be of use to the enterprise in connection with the development of new or better products, services or production methods.
projekte, mis on suunatud sellise uue teabe, teadmiste või kogemuste saamiseks, millest arvatakse olevat ettevõttele kasu seoses uute või paremate toodete, teenuste ja tootmismeetodite välja töötamisel.
Moreover, activities where results from industrial research are transferred into a plan, a project or a design for new enhanced products, services or production processes, as well as the development of a first prototype or pilot project that cannot be commercially exploited are also eligible activities under the scheme [21].
Peale selle on abikava tähenduses samuti abikõlblikud tegevused, kus rakendusuuringute tulemused võetakse üle uue edendatud toote, teenuse või tootmismeetodi kavva, projekti või disaini, samuti esimese prototüübi või katseprojekti väljatöötamine, mida ei saa kaubanduslikult kasutada [21].
The Norwegian authorities have stated that these definitions of eligible research and development projects are identical to the definitions of eligible research and development projects under the existing Skattefunn Scheme.
Norra ametiasutused on märkinud, et kõnealused abikõlbliku teadus- ja arendusprojektide määratlused on identsed kehtiva Skattefunni abikava raames teostatavate abikõlblike teadus- ja arendusprojektide määratlustega.
In fact, in practice the Norwegian authorities refer to eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme as projects which meet the ‘Skattefunn criteria’ or have been approved under the Skattefunn Scheme [22].
Praktikas viitavad Norra ametiasutused teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames abikõlblikele projektidele kui projektidele, mis vastavad Skattefunni kriteeriumitele või on Skattefunni abikava raames heaks kiidetud [22].
As mentioned above, the Unpaid R&D Labour Scheme will be administered and implemented by the Norwegian Research Council.
Nagu eespool märgitud, hakkab teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava haldama ning rakendama Norra Teadusnõukogu.
The latter body is also the secretariat and the administering body assessing whether projects are eligible under the Skattefunn Scheme [23].
Viimati nimetatud asutus tegutseb ka sekretariaadi ning haldusasutusena, kelle ülesandeks on hinnata, kas projektid on Skattefunni abikava raames abikõlblikud [23].
The Norwegian authorities have explained that the fact that eligible research and development activities are defined in the same manner under both the Skattefunn Scheme and the Unpaid R & D Labour Scheme, and that the administering body, assessing whether the projects qualify as eligible, is the same under both schemes, means that for the purposes of implementation the two schemes are closely coordinated.
Norra ametiasutused on selgitanud, et asjaolu, et abikõlblik teadus- ja arendustegevus on määratletud samal moel nii Skattefunni abikavas kui ka teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavas, ning et haldusasutus, kes hindab projektide abikõlblikkust, on mõlema abikava puhul sama, tähendab seda, et rakendamise seisukohast on mõlema abikava rakendamine tihedalt kooskõlastatud.
In this regard the intention is that applicants applying for support for eligible research and development activities need only complete one single application form in which the applicant has the option to select whether support is sought for paid and/or unpaid labour in relation to the relevant research and development activity [24].
Sellest tulenevalt on eesmärgiks see, et taotlejad, kes taotlevad toetust abikõlblikule teadus- ja arendustegevusele, peavad täitma ainult ühe taotlusvormi, milles taotlejal on valida, kas ta soovib seoses asjaomase teadus- ja arendustegevusega taotleda toetust palgalisele ja/või palgata tööjõule [24].
Moreover, financial support to be granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be taken into account when applicants also request support under the Skattefunn Scheme and overall aid will be subject to the maximum limit for support under the latter scheme [25]. In fact, according to the Norwegian authorities the only difference between the two schemes is the type of eligible costs ( i.e. paid as opposed to unpaid labour) and the form in which support is granted (i.e. a tax deduction as opposed to a tax-free grant).
Peale selle võetakse teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antavaid rahalisi toetusi arvesse siis, kui taotlejad taotlevad toetust ka Skattefunni abikava raames ning abi kogusumma suhtes kohaldatakse viimati nimetatud abikava raames antava toetuste ülemmäära [25].
In the notification, the Norwegian authorities explained that the Unpaid R&D Labour Scheme would be open to all tax payers with tax liability in Norway, including all undertakings, irrespective of their size, sector and region [27].
Teates selgitasid Norra ametiasutused, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava on avatud kõigile maksumaksjatele, kes on Norras maksukohustuslased, sealhulgas kõigile ettevõtjatele, sõltumata nende suurusest, tegevusvaldkonnast ja piirkonnast [27].
Undertakings participating jointly in a co-operation project may also benefit from the Scheme [28].
Koostööprojektides ühiselt osalevad ettevõtjad võivad samuti kõnealuse abikava raames toetust saada [28].
The Norwegian authorities explained that the reason that the Unpaid R&D Labour Scheme included medium-sized and large companies was to keep it in conformity with the conditions of the Skattefunn Scheme (which is open to all undertakings regardless of size).
Norra ametiasutused selgitasid, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava hõlmas keskmise suurusega ettevõtjaid ja suurettevõtjaid seetõttu, et see oleks kooskõlas Skattefunni abikavaga (mis on avatud mis tahes suurusega ettevõtjatele).
The Norwegian authorities stated, in this context, that ‘[t]his is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme’s definition of beneficiaries’ (emphasis added) [29].However, the Norwegian authorities have also made it clear that, in practice, the Unpaid R&D Labour Scheme is intended to target only entrepreneurs and one-man enterprises: ‘Even if the scheme includes enterprises of all sizes, the very nature of the scheme (support for unpaid labour) implies that the incentive effect will be most significant for entrepreneur-firms and one-man enterprises’ [30].
Selle taustal märkisid Norra ametiasutused, et „seetõttu teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavas kehtestatud abisaaja määratluses puudub ametlik diskrimineerimine suurettevõtjate suhtes” (rõhuasetus lisatud) [29].Norra ametiasutused on siiski selgitanud, et tegelikult on teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunatud ainult ettevõtjatele ja üksikettevõtjatele: „Isegi kui abikava hõlmab igas suuruses ettevõtjaid, viitab abikava iseloom (toetus palgata tööjõule), et ergutav mõju on kõige märkimisväärsem ettevõtjate ja üksikettevõtjate puhul” [30].
In the same vein the authorities have stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is ‘… primarily targeting newly established technology-based companies with no ability to pay salaries to the individuals performing the R&D activity’ and ‘[a]s the Unpaid R&D Labour Scheme shall give support to unpaid labour performed by R&D personnel not receiving salary or other compensation for the labour, the scheme will not be relevant for ordinary medium-sized and large companies’ [31].
Samamoodi märkisid ametiasutused, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava „… on peamiselt suunatud hiljutiasutatud tehnoloogiapõhistele ettevõtjatele, kes ei suuda maksta palka teadus- ja arendustegevusega tegelevatele isikutele” ning „kuna teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavast toetatakse palka või muud hüvitist mitte saavate teadus- ja arendustegevusega tegelevate töötajate palgata tööd, ei kohaldata abikava tavaliste keskmise suurusega ettevõtjate ega suurettevõtjate suhtes” [31].
On this basis the Norwegian authorities have stated that ‘Companies with an annual turnover or an annual balance sheet total corresponding to the ESA definition of medium-sized companies will in practise not receive support for unpaid labour’ [32].
Selle alusel on Norra ametiasutused teatanud, et „äriühingud, kelle aastakäive või aastabilansi kogumaht vastab ESA kehtestatud keskmise suurusega ettevõtjate määratlusele, ei saa palgata tööjõule toetust” [32].
The authorities have added that ‘Larger companies generally use employed and paid R&D personnel to perform the actual R&D activity in a Skattefunn-project’ and ‘[t]he costs of paying these employees will be eligible for tax-refund in the Skattefunn Scheme, and such companies will therefore neither have need nor basis for applying for subsidy from the Unpaid R&D Labour Scheme’ [33].
Ametiasutused on lisanud, et „suuremad ettevõtjad kasutavad üldiselt Skattefunni projekti raames teadus- ja arendustegevuse läbiviimiseks palgatud ja tasustatud teadus- ja arendustöötajaid” ja „kõnealustele töötajatele makstud tasud on Skattefunni abikava raames abikõlblikud maksutagastuse saamiseks ning sellistel ettevõtjatel ei ole seetõttu vajadust ega alust teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames toetuse taotlemiseks” [33].
Finally, the Norwegian authorities have stated that since the maximum limit for support to an eligible project is the same whether support is granted exclusively in the form of a tax deduction under the Skattefunn Scheme, or by a combination of a tax deduction and a grant under the Unpaid R&D Labour Scheme, there is no incentive for large companies to obtain support from both schemes.
Norra ametiasutused on märkinud, et kuna abikõlbliku projekti toetuse ülemmäär jääb samaks nii juhul, kui toetus antakse ainult maksustatavast tulust tehtava mahaarvamise vormis Skattefunni abikava raames kui ka juhul, kui toetus koosneb maksustatavast tulust tehtava mahaarvamise ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antava toetuse kombinatsioonist, ei ole suurematel ettevõtjatel stiimulit saada toetust mõlemast abikavast.
As a result, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities informed the Authority that ‘the scheme is formally restricted to the Authority’s definition of small and micro companies’.
Selle tulemusena teatasid Norra ametiasutused 15. veebruari 2008. aasta kirjaga (reg nr 465311) järelevalveametile, et „abikava kohaldamisala on formaalselt piiratud järelevalveameti kehtestatud väike- ja mikroettevõtjate määratlusega”.
ELIGIBLE COSTS AND AID INTENSITY
ABIKÕLBLIKUD KULUD JA ABI OSATÄHTSUS
The Norwegian authorities have notified that under the Unpaid R&D Labour Scheme eligible expenditure consists of the unpaid labour costs in relation to an eligible project [34].
Norra ametiasutused on teatanud, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames koosnevad abikõlblikud kulud abikõlbliku projektiga seotud palgata tööjõu kuludest [34].
In terms of identifying the appropriate hourly rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects it is difficult to identify separate rates which correspond to relevant education, experience and field of work.
Palgata tööjõu asjakohaste tunnitasude kindlaksmääramisel on Norra ametiasutused selgitanud, et kuna isiku ametlik kvalifikatsioon ei peegeldu alati võimes teostada teadus- ja arendusprojekte, on raske määrata eraldi tasusid, mis vastaksid asjakohasele haridusele, kogemusele ja töövaldkonnale.
It was therefore decided to use one common hourly rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.
Seetõttu otsustati teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antava toetuse arvutamiseks kasutada ühtset tunnitasu.
The hourly rate proposed by the Norwegian authorities is based on calculating 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker’s salary for 2005 (NOK 348300) [35], resulting in an hourly rate of NOK 557,28 which, for simplicity, was rounded off to NOK 500.
Norra ametiasutuste pakutud tunnitasu arvutuse aluseks on võetud 1,6 ‰ tööstustöölise nominaalsest aastapalgast (348300 Norra krooni) [35] 2005. aastal, tunnitasuks on seega 557,28 Norra krooni, mis lihtsustamise mõttes ümmardati 500 Norra kroonini.
The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.The methodology of calculating the hourly rate (as 1,6 ‰ of the nominal annual salary) has been developed by the Norwegian Research Council.
Kaubandus- ja tööstusministeerium võib kohandada 500 Norra kroonist tunnitasu vastavalt üldistele palkade muutustele.Tunnitasu arvutamise metoodika (1,6 ‰ nominaalsest aastapalgast) on välja töötatud Norra Teadusnõukogus.
In this regard the Norwegian authorities have explained that an hourly rate for labour can, in fact, be easily established simply by reference to the average annual salary (based on statistics) and the average annual working hours.
Norra ametiasutused selgitasid sellega seoses, et tööjõule makstava tunnitasu võib määrata lihtsalt, toetudes keskmisele aastapalgale (põhineb statistikal) ja aastas keskmiselt töötatud töötundidele.
However, in order to simplify the grant of support for research and development activities the Norwegian Research Council wanted to go further.
Teadus- ja arendustegevusele toetuste andmise lihtsustamiseks tahtis Norra Teadusnõukogu siiski enam teha.
It developed therefore a methodology according to which the hourly rate includes not only (i) pure salary costs, but also (ii) ‘other operating costs’ calculated on a per employee basis and consisting of (a) social costs related to salary (such as pension and social security etc.); (b) costs of equipment use per employee (e.g. use of telephone, computer/IT equipment, copy machine etc.); (c) general overhead costs of electricity, heating, office rent, canteen & service personnel and temporary use of supporting staff; and (d) rent/purchase of instruments and office supplies.
Seetõttu töötas nõukogu välja metoodika, mille kohaselt tunnitasu ei sisalda mitte ainult i) puhtalt palgakulusid, vaid ka ii) teisi tegevuskulusid, mis arvutatakse iga töötaja kohta eraldi ning mis koosnevad a) palgaga seotud sotsiaalkuludest (nagu pension ja sotsiaalkindlustus jne); b) seadmete kasutamise kuludest iga töötaja kohta (nt telefoni, arvuti/IT-seadmete, koopiamasina jne kasutamine); c) üldkuludest elektrile, küttele, ruumide rendile, toitlustus- ja teeninduspersonalile ning tugipersonali ajutisele kasutamisele, ning d) kuludest töövahendite ja kontoritarvete rendile/ostmisele.
The hourly rate for ‘unpaid labour’ covers therefore not only pure salary costs but also ‘other operating costs’ on a per employee basis [36].In order to establish the methodology the Norwegian Research Council undertook a review of the accounts of a number of Norwegian companies which showed that, on average, annual operating costs are 1,8 times higher than annual salary costs (including social costs) [37].
Palgata tööjõu tunnitasu ei hõlma seega mitte ainult puhtalt palgakulusid, vaid ka teisi tegevuskulusid, mis arvutatakse iga töötaja kohta eraldi [36]. Metoodika välja töötamiseks viis Norra Teadusnõukogu läbi mitme Norra ettevõtja raamatupidamise läbivaatamise, mis näitas, et keskmiselt on aastased tegevuskulud aastastest palgakuludest (sealhulgas sotsiaalkulud)1,8 korda kõrgemad [37].