natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities are of the opinion that the Authority, by accepting the principle laid down in Section 1 of the Hurtigruten Agreement, has accepted the fact that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies is made.
Norra ametiasutused leiavad, et nõustudes Hurtigruteni lepingu 1. osas kehtestatud põhimõttega, on järelevalveamet nõustunud asjaoluga, et Hurtigruteni äriühingute turutingimustel osutatavatel ja avalikel teenustel selget vahet ei tehta.
According to the Norwegian authorities, the system of transferring profits from the profitable to the non-profitable season gave the Hurtigruten Companies a disadvantage compared to other undertakings providing maritime services, as it increased the risk of ‘cream-skimming’ by other companies in the profitable season.
Norra ametiasutuste sõnul pani kasumiga hooajalt kahjumiga hooajale kasumi ülekandmine Hurtigruteni äriühingud halvemasse olukorda võrreldes teiste mereveoteenuse osutajatega, kuna suurendas ohtu, et teised äriühingud „riisuvad” kasumlikul hooajal turult „koore”.
This risk was increased further as a result of the changes to the social security scheme, and the Norwegian authorities consider it legitimate to counteract this by increasing the compensation.
Kõnealust ohtu võimendasid veelgi sotsiaalkindlustussüsteemi muudatused ning Norra arvates on õiguspärane reageerida sellele hüvitise suurendamisega.
The Norwegian authorities furthermore take the view that separation between profitable and non-profitable services is not decisive when the cross-subsidisation is so clearly in support of the non-profitable services, as in this case.
Samuti on Norra ametiasutused arvamusel, et kasumit teenivate ja kahjumit teenivate teenuste eristamine ei ole määrav, kui ristsubsideerimist on niivõrd selgelt võimaldatud kahjumiga teenuste kasuks, nagu käesoleval juhul.
In this regard, the Norwegian authorities refer to the annual report of the Hurtigruten companies for 2004 and the monthly results, where the winter months, after the public service compensation had been included, had a deficit of approximately NOK 211 million.
Siinkohal viitavad Norra ametiasutused Hurtigruteni äriühingute 2004. aasta majandusaasta aruandele ning igakuistele kasumiaruannetele, mille kohaselt oli talvekuudel pärast avaliku teenuse eest makstava hüvitise kajastamist kahjum umbes 211 miljonit Norra krooni.
The total deficit was of approximately NOK 45 million.
Kogukahjum oli umbes 45 miljonit Norra krooni.
Moreover, the Norwegian authorities stress that the compensation granted for 2004 does not alter the fact that the commercial services covered by the Hurtigruten Agreement support the activities linked to the public service obligation of the Hurtigruten companies.
Peale selle rõhutavad Norra ametiasutused, et 2004. aasta eest makstud hüvitis ei muuda tõsiasja, et Hurtigruteni lepinguga hõlmatud turutingimustel osutatavad teenused toetavad Hurtigruteni äriühingutele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmist.
As an additional argument, the Norwegian authorities claim that NOK 4,29 million of the compensation granted relates to increased social security contributions for the winter season whereas the remaining NOK 3,06 million constitutes additional public service compensation for the same season as the public service obligation turned out to entail higher costs for the Hurtigruten companies than expected by both parties to the Hurtigruten Agreement.
Lisaargumendina väidavad Norra ametiasutused, et makstud hüvitisest on 4,29 miljonit Norra krooni seotud talvehooaja sotsiaalkindlustusmaksete kasvuga ning ülejäänud 3,06 miljonit Norra krooni on lisahüvitis samal hooajal osutatud avaliku teenuse eest, kuna avaliku teenuse osutamine osutus Hurtigruteni äriühingute jaoks kulukamaks, kui Hurtigruteni lepingu pooled olid eeldanud.
The Ministry of Transport and Communications maintains this view, despite the fact that the State Budget for 2004 referred to the compensation as ‘possible compensation as a consequence of amendments to the system concerning differentiated social security contributions’ [14].
Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium jagab seda seisukohta, hoolimata asjaolust, et 2004. aasta riigieelarves viidati hüvitisele kui „diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi muudatustest tulenevale võimalikule hüvitisele” [14].
According to the Norwegian authorities, the name given to the contributions in the State Budget should not be decisive when assessing the legality of the compensation.
Norra ametiasutuste hinnangul ei tohiks riigieelarves maksele antud nimetus olla hüvitise õiguspärasuse hindamisel määrava tähtsusega.
The compensation granted to the Hurtigruten companies for the increase in social security contributions is financed directly through a budgetary allocation and is thus granted by the State.
Hurtigruteni äriühingutele suurenenud sotsiaalkindlustusmaksete katteks makstud hüvitist rahastatakse vahetult riigieelarve eraldisest ja seega annab seda riik.
Furthermore, the compensation relieves the companies of social security charges which they would normally have to bear in the ordinary course of business, and thus strengthens the position of these undertakings compared with other undertakings engaged in intra-EEA trade.
Lisaks vabastab hüvitis äriühingud sotsiaalkindlustusmaksetest, mida nad tavalise äritegevuse raames peaksid tasuma, ning tugevdab seetõttu nende ettevõtjate positsiooni võrreldes teiste EMP-siseses kaubanduses osalevate ettevõtjatega.
Moreover, the Hurtigruten companies are active on the markets for passenger and cargo transport and on the tourism market, in particular by offering cruises/round trips along the Norwegian coast.
Peale selle tegutsevad Hurtigruteni äriühingud reisijate- ja kaubaveo turul ning turismiturul, pakkudes eelkõige ristlus- ja edasi-tagasi reise piki Norra rannikut.
The Hurtigruten service, to a large extent, attracts foreign tourists, and the Hurtigruten companies thus compete with other undertakings offering similar services in attracting these customers.
Hurtigruteni teenus meelitab suurel hulgal välisturiste ja seega konkureerivad Hurtigruteni äriühingud klientide pärast teiste sarnaseid teenuseid pakkuvate ettevõtjatega.
The compensation granted to the Hurtigruten companies may therefore have an effect on competition on these markets and is liable to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Seetõttu võib Hurtigruteni äriühingutele makstav hüvitis kahjustada konkurentsi kõnealustel turgudel ja mõjutab EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.
The Authority thus considers the payment of NOK 7,352 million (approximately EUR 900000) to the Hurtigruten companies to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Nimetatud põhjustel leiab järelevalveamet, et 7,352 miljoni Norra krooni (umbes 900000 euro) maksmine Hurtigruteni äriühingutele on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
New or existing aid
Uus või olemasolev abi
According to Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘new aid’ shall mean ‘all aid, that is to say, aid schemes and individual aid, which is not existing aid, including alterations to existing aid’.
Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c kohaselt on uus abi „igasugune abi, s.t abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sh olemasoleva abi muudatused”.
In its 2001 Decision, the Authority considered that the compensation granted to the Hurtigruten companies under the Hurtigruten Agreement could be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement as the services covered by it were considered to be services of general economic interest and the conditions laid down in Article 59(2) EEA had been respected.
Oma 2001. aasta otsuses leidis järelevalveamet, et Hurtigruteni äriühingutele makstud hüvitist võis pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kuna kõnealuseid teenuseid käsitati üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ja EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 kehtestatud tingimused olid täidetud.
Aid which has been approved by the Authority is existing aid.
Järelevalveameti heakskiidetud abi on olemasolev abi.
However, in 2004, the Norwegian authorities granted an additional NOK 7,352 million to the Hurtigruten companies.
Ent 2004. aastal maksid Norra ametiasutused Hurtigruteni äriühingutele lisaks 7,352 miljonit Norra krooni.
The aid was granted in order to compensate the companies for increased social security contributions in 2004, and was not part of the aid to the Hurtigruten companies authorised by the Authority’s 2001 Decision.
Abi anti selleks, et hüvitada äriühingutele sotsiaalkindlustusmaksete kasv 2004. aastal, mistõttu see ei olnud osa järelevalveameti 2001. aasta otsusega heaks kiidetud abist Hurtigruteni äriühingutele.
The Norwegian authorities argue that the compensation was in line with the Authority’s 2001 Decision, since Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may initiate a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the premises upon which the Hurtigruten Agreement was based.
Norra ametiasutused väidavad, et hüvitis oli järelevalveameti 2001. aasta otsusega kooskõlas, kuna Hurtigruteni lepingu 10. osa sisaldas sätet, mille kohaselt võis kumbki nimetatud lepingu pool algatada lepingu aluseks olnud eelduste olulise muutumise korral uued läbirääkimised.
The Norwegian authorities have stated that they regard the changes in the differentiated social security system to constitute a substantial change.
Norra ametiasutused on sedastanud, et nad peavad diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatusi oluliseks muutuseks.
According to the Norwegian authorities, the compensation should thus be regarded as existing aid.
Seetõttu tuleks Norra ametiasutuste arvates pidada hüvitist olemasolevaks abiks.
The Authority would like to point out that annual compensation of NOK 170 million, expressed in 1999-prices, under the Hurtigruten Agreement had been approved by the Authority.
Järelevalveamet märgib, et oli kiitnud heaks Hurtigruteni lepingu raames makstava iga-aastase hüvitise 170 miljonit Norra krooni väljendatuna 1999. aasta hindades.
In contrast, the Authority’s decision did not deal with Section 10 of the Hurtigruten Agreement as such, and nothing in the Authority’s decision suggested that any future amendments of the Hurtigruten Agreement based on this clause would, as argued by the Norwegian authorities, automatically be considered to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement.
Seevastu Hurtigruteni lepingu 10. osa kui sellist järelevalveameti otsus ei käsitlenud ning mitte miski selles otsuses ei viidanud sellele, et mis tahes tulevasi nimetatud sättel põhinevaid Hurtigruteni lepingu muudatusi käsitataks, nagu Norra ametiasutused väidavad, automaatselt EMP lepingu riigiabi sätetega kooskõlas olevana.
Section 10 of the Agreement merely allows for the possibility of amending the contract due to unforeseen substantial changes of circumstances.
Lepingu 10. osa peab lepingu muutmist üksnes võimalikuks asjaolude ettenägematu olulisel määral muutumise korral.
It does not prescribe an automatic increase in the compensation to the Hurtigruten companies in the event of raised costs, but merely opens up the possibility for both parties to the Hurtigruten Agreement to request a re-negotiation procedure without prescribing the result of such re-negotiations.
Selles ei nähta ette Hurtigruteni äriühingutele antava hüvitise automaatset suurenemist kulude kasvu korral, vaid see annab mõlemale poolele pelgalt võimaluse taotleda uusi läbirääkimisi, määramata selliste läbirääkimiste tulemusi.
Furthermore, the provision does not explicitly mention augmentation of costs as a result of a tax increase as a reason for renegotiation, let alone as a fact that would require an automatic adjustment of the agreement by the exact amount flowing from the tax increase.
Pealegi ei mainita kõnealuses sättes selgesõnaliselt maksutõusu tõttu kasvavaid kulusid uute läbirääkimiste ajendina, veel vähem mainitakse seda kui asjaolu, mis nõuaks automaatset lepingu muutmist just nimelt maksutõusu summa võrra.
A change in the tax situation of one contracting party is normally not a factor that the other party is obliged to bear.
Ühe lepingupoole jaoks maksustamises toimunud muudatused ei ole üldjuhul tegur, mida teine pool on kohustatud kinni maksma.
Hence, even if the original Hurtigruten Agreement in its entirety was notified to the Authority in 2000 and approved in 2001, the Authority could not reasonably have been expected to foresee all possible effects of the provision, and the Authority’s silence about the provision in its 2001 Decision cannot be held to imply that all uses of the provision were hereinafter automatically acceptable from a State aid point of view.
Seega, isegi kui 2000. aastal teatati järelevalveametile algsest Hurtigruteni lepingust tervikuna ja kui järelevalveamet kiitis 2001. aastal lepingu tervikuna heaks, ei saanud järelevalveametilt mõistlikult eeldada kõigi kõnealuse sätte võimalike mõjude ettenägemist, ning asjaolu, et järelevalveamet 2001. aasta otsuses kõnealuse sätte osas vaikib, ei saa tõlgendada selliselt, et igasugune tuginemine nimetatud sättele oli pärast seda riigiabi seisukohast automaatselt lubatud.
It is the view of the Authority that the existence of the contractual provision needs to be distinguished from the separate question of whether the chosen re-adaptation complies with the EEA Agreement, and in particular with the State aid provisions.
Järelevalveamet leiab, et lepingusätte olemasolu tuleb hoida lahus küsimusest, kas valitud kohandusmeede on kokkusobiv EMP lepingu toimimisega ning eriti selle riigiabi sätetega.
Each question needs to be assessed on its own merits for each case of re-adaptation and only the first question relates to whether the aid is new or existing.
Kumbagi tuleb hinnata selle eripäradest lähtuvalt iga kohandusmeetme puhul eraldi ning ainult esimene küsimus on seotud sellega, kas abi on uus või olemasolev.
The Authority thus considers the aid to be new aid within the meaning of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
Seetõttu leiab järelevalveamet, et abi on uus abi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c tähenduses.
Direct aid aimed at covering operating losses is, in general, not compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Tegevuskahjumi katmiseks mõeldud otsene abi ei sobi üldjuhul kokku EMP lepingu toimimisega.
Since the increased compensation granted to the Hurtigruten companies covers costs concerning the day-to-day operation of the Hurtigruten service, this payment is to be regarded as operating aid.
Kuna Hurtigruteni äriühingutele makstud suurendatud hüvitis kattis Hurtigruteni teenuse igapäevase osutamisega seotud kulusid, tuleb kõnealust makset pidada tegevusabiks.
Such operating aid may be approved, exceptionally, if the conditions set out in derogation provisions of the EEA Agreement are fulfilled.
Kõnealuse tegevusabi võib erandkorras heaks kiita, kui on täidetud EMP lepingu erandeid käsitlevates sätetes ettenähtud tingimused.
In the 2001 Decision, the Authority took the view that the aid to the Hurtigruten companies did not qualify for an exemption from the general prohibition of State aid in Article 61(1) of the EEA Agreement on the basis of Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement.
Järelevalveamet asus 2001. aasta otsuses seisukohale, et Hurtigruteni äriühingutele antavat abi ei saa pidada erandiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 üldisest riigiabi keelust vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõigetele 2 või 3.
However, the Authority concluded that the aid was compatible with the functioning of the EEA Agreement on the basis that the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement had been respected.
Sellegipoolest leidis järelevalveamet, et abi on EMP lepingu toimimisega kokkusobiv, kuna täidetud olid EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud tingimused.
In the decision to open the formal investigation procedure in the present case, the Authority expressed doubts as to the compatibility of the increased aid granted to the Hurtigruten companies with Article 59(2) of the EEA Agreement.
Käesolevas asjas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtles järelevalveamet, kas Hurtigruteni äriühingutele antud abi suurendamine on kooskõlas EMP lepingu artikli 59 lõikega 2.
During the course of the investigation, the Authority has reached the conclusion that the compatibility of the aid granted to the Hurtigruten companies as compensation for the additional costs resulting from the changes to the social security system must first be assessed on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Uurimise käigus on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Hurtigruteni äriühingutele sotsiaalkindlustussüsteemi muutmisest tulenevate lisakulude hüvitamiseks antud abi kokkusobivust tuleb kõigepealt hinnata EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.
Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that aid may be considered as compatible with the functioning of the EEA Agreement if its purpose is to facilitate the development of certain economic activities, where such aid does not adversely affect trading conditions between the Contracting Parties to an extent contrary to the common interest.
EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c on sätestatud, et abi võib pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kui selle eesmärk on soodustada teatud majandustegevust, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
The Authority has issued guidelines for the application of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement with regard to State aid to maritime transport (hereinafter ‘the Maritime Transport Guidelines’).
Järelevalveamet on andnud välja suunised EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaldamiseks seoses meretranspordile antava riigiabiga (edaspidi „meretranspordi suunised”).
Section 3.2 of the Maritime Transport Guidelines deals with State aid for labour related costs.
Meretranspordi suuniste jaotises 3.2 käsitletakse tööjõuga seotud kuludeks antavat riigiabi.
According to paragraph 1 of Section 3.2, support measures for the maritime sector should aim primarily at reducing fiscal and other costs and burdens borne by EEA shipowners and EEA seafarers towards levels in line with world norms.
Jaotise 3.2 punkti 1 kohaselt peaksid abimeetmed meretranspordi valdkonnale olema esmajoones suunatud maksu- ja muude kulude ja koormiste vähendamisele, mida kannavad EMP laevaomanikud ja EMP meremehed, taseme suunas, mis oleks kooskõlas ülemaailmsete määradega.
According to paragraph 2 of that Section, the following action on employment costs should be allowed for EEA shipping:
Nimetatud jaotise punkti 2 kohaselt peaks EMP mereveonduses olema lubatud järgmised tööjõukuludega seotud meetmed:
reduced rates of contributions for the social protection of EEA seafarers employed on board ships registered in an EEA State,
vähendatud sotsiaalmaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks;
reduced rates of income tax for EEA seafarers on board ships registered in an EEA State.
vähendatud tulumaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks.
For the purposes of the above, ‘EEA seafarers’ is defined as:
Käesoleva punkti tähenduses on „EMP meremehed” määratletud kui:
citizens of the EEA States, in the case of seafarers working on board vessels (including ro-ro ferries [15]) providing scheduled passenger services between the ports of the EEA,all seafarers liable to taxation and/or social security contributions in an EEA State, in all other cases.
EMP riikide kodanikud, nende meremeeste puhul, kes töötavad alustel (sh ro-ro reisiparvlaevadel), [15] mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel;kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi tulu- ja/või sotsiaalmaksukohustuslased.
Paragraph 3 goes on to clarify that some EEA States may, for internal fiscal reasons, prefer not to apply reduced rates as mentioned above, but instead reimburse shipowners — partially or wholly — for the costs arising from these levies.
Punktis 3 täpsustatakse, et mõned EMP riigid võivad riigisisestel maksunduslikel põhjustel eelistada mitte kohaldada eespool nimetatud vähendatud määrasid, vaid selle asemel laevaomanikele kõnealuse maksukulu osaliselt või täielikult hüvitada.
Such an approach may generally be considered equivalent to the reduced-rate system as described above, provided that there is a clear link to these levies, no element of over-compensation, and that the system is transparent and not open to abuse.
Üldjuhul võib sellist käsitlust pidada eespool kirjeldatud vähendatud määrade süsteemiga võrdväärseks tingimusel, et on olemas selge seos kõnealuste maksudega, et kulusid ei hüvitata ülemäära ja süsteem on läbipaistev ega võimalda kuritarvitamist.
Paragraph 2 of Section 3.2 of the Maritime Guidelines only allows for aid in the form of reduced rates of contributions for the social protection of EEA seafarers employed on board ships registered in an EEA State.
Meretranspordi suuniste jaotise 3.2 punkt 2 võimaldab abi ainult EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste vähendatud sotsiaalmaksumäära kujul.
The Norwegian authorities have confirmed that all ships used for the Hurtigruten service in 2004 were registered in Norway.
Norra ametiasutused on kinnitatud, et kõik 2004. aastal Hurtigruteni teenuse osutamiseks kasutatud laevad olid registreeritud Norras.
The Authority therefore considers the registration condition to be fulfilled.
Seega leiab järelevalveamet, et registreerimise tingimus on täidetud.
Concerning the condition that the social protection must be for ‘EEA seafarers’, this expression is defined as either citizens of the EEA States, in the case of seafarers working on board vessels (including ro-ro ferries) providing scheduled passenger services between the ports of the EEA or all seafarers liable to taxation and/or social security contributions in an EEA State, in all other cases.
Mis puudutab tingimust, et sotsiaalne kaitse peab laienema „EMP meremeestele”, siis on viimased määratletud kui EMP riikide kodanikud nende meremeeste puhul, kes töötavad alustel (sh ro-ro-reisiparvlaevadel), mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel või kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi tulu- ja/või sotsiaalmaksukohustuslased.
In the Hurtigruten Agreement, the Hurtigruten service was described as services of combined transport of passengers and goods between Bergen and Kirkenes.
Hurtigruteni lepingus kirjeldati Hurtigruteni teenust kui reisijate ja kauba ühendveo teenuseid Bergeni ja Kirkenesi vahel.
According to the information submitted by the Norwegian authorities, approximately 92 % of the Hurtigruten companies’ turnover for 2004 was related to passenger transport, whereas approximately 8 % was related to transport of goods.
Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt oli umbes 92 % Hurtigruteni äriühingute käibest seotud reisijateveo ning umbes 8 % kaubaveoga.
Some of the Hurtigruten ships had facilities to enable passenger cars to roll-on and roll-off the vessel.
Mõnel Hurtigruteni laeval olid sõiduautode pardale ja pardalt ära sõitmist võimaldavad seadmed.
However, it was not possible for commercial vehicles (lorries, trailers, etc.) to roll-on and roll-off the ships.
Kaubaautode jaoks (veoautod, treilerid jne) siiski asjaomased seadmed puudusid.
Furthermore, the Hurtigruten service, as explained in Section I.2 above, provided scheduled transport services along the Norwegian coast, and thus within the EEA.
Nagu I osa punktis 2 kirjeldatud, pakuti Hurtigruteni teenuste raames regulaarveoteenuseid Norra rannikut pidi, st EMP piires.