natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After having corrected the annual salary costs for the fact that they included social costs (corresponding to 40 % of the salary), the average operating costs turned out to be 2,52 times higher than pure salary costs.
Pärast aastaste palgakulude korrigeerimist, kuna need sisaldasid ka sotsiaalkulusid (40 % palgast), selgus, et keskmised tegevuskulud on puhtalt palgakuludest 2,52 korda kõrgemad.
By dividing this figure by the annual average of working hours (1500) [38], operating costs, measured on an hourly basis, were found to be 1,68 ‰ (rounded off to 1,6 ‰) times the annual pure salary costs.
Jagades selle arvu aastase keskmise töötundide arvuga (1500), [38] olid tegevuskulud tunnipõhiselt puhtalt palgakuludest 1,68 ‰ (ümmardatult 1,6 ‰) korda kõrgemad.
Accordingly, the methodology is that the hourly rate for unpaid labour (covering both pure salary costs and ‘other operating costs’) is calculated as 1,6 ‰ of the relevant annual salary.
Sellest tulenevalt kõnealuse metoodika kohaselt arvutatakse palgata tööjõu tunnitasuks (hõlmab nii puhtalt palgakulusid kui ka teisi tegevuskulusid) 1,6 ‰ asjaomasest aastapalgast.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that eligible unpaid labour costs are subject to a fixed ceiling of NOK 2 million annually per undertaking [39].
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunistes sätestatakse, et abikõlblike palgata tööjõu kulude suhtes kohaldatakse fikseeritud ülemmäära, milleks on 2 miljonit Norra krooni ettevõtja kohta aastas [39].
Finally, as regards control measures, the unpaid labour and other project costs must be certified by an accountant for each grant application [40].
Mis puutub kontrollmeetmetesse, siis peab palgata tööjõu ja muud projektikulud iga toetusetaotluse korral kinnitama raamatupidaja [40].
While evidence of the incurrence of ‘other operating costs’ is verified via invoices, the Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours of unpaid labour, companies are required to record the date, task, number of hours spent and the name of the relevant individual.
Kui teiste tegevuskulude olemasolu tõestatakse arvete abil, siis Norra ametiasutused on selgitanud, et kuna teatatud palgata töötundide kohta ei ole tõendeid, peavad ettevõtjad märkima kuupäeva, tööülesande ja töötatud tundide arvu ning asjaomase töötaja nime.
In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project.
Enam kui ühe töötajaga projektide puhul peavad kõnealused andmed allkirjastama nii palgata tööd teinud töötaja kui ka projekti eest vastutav isik.
Moreover, the reported number of hours may be reduced by the Norwegian Research Council if it is revealed during the procedure that the declared number of hours is incorrect.
Peale selle võib Norra Teadusnõukogu teatatud töötundide arvu vähendada, kui menetluse käigus selgub, et teatatud töötundide arv on ebatäpne.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income [41].
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunistes sätestatakse, et abikava raames antud toetuste suhtes kohaldatakse Norra vara ja sissetuleku maksustamise seaduse 16.–40. jaos sätestatud künniseid [41].
That provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that aid intensities of up to 20 % in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs) are acceptable.
Kõnealune säte on aluseks Skattefunni abikavale ning selles sätestatakse, et väikeste- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) puhul on lubatud kuni 20 % abi osatähtsus.
In the notification, the Norwegian authorities submitted information on gross aid intensities of 27,8 % for SMEs [42].
Teatises esitatud Norra ametiasutuste teabe kohaselt oli VKEde puhul lubatud 27,8 % abi brutoosatähtsus [42].
Support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant corresponding to 20 % of eligible costs [43].
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames makstakse abi toetuse vormis, mis vastab 20 % abikõlblikest kuludest [43].
However, in addition, by virtue of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %.
Lisaks sellele vabastatakse toetused vastavalt teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava käsitlevale maksuseadusele ettevõte tulumaksust, mis on praegu 28 %.
A tax-free grant of 20 % of eligible costs therefore corresponds to a taxable grant of 27,8 % of those costs.
Abikõlblike kulude 20 % maksuvaba toetus vastab maksustatavale toetusele, mis moodustab 27,8 % nendest kuludest.
The gross aid intensity is therefore 27,8 %.The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme and support under the former is included when calculating the limits under the latter.
Abi brutoosatähtsus on seega 27,8 %.Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antud toetusi vaadeldakse koos Skattefunni abikava raames saadud abiga ning esmalt mainitu raames antud toetusi võetakse arvesse viimati mainitu piirangute arvutamisel.
Under the Skattefunn Scheme, the total amount of support for SMEs may not exceed 20 % of eligible costs which may not be in excess of NOK 4 million per undertaking per year.
Skattefunni abikava raames ei tohi VKEdele mõeldud toetuse kogusumma ületada 20 % abikõlblikest kuludest, mis ei või olla rohkem kui 4 miljonit Norra krooni ettevõtja kohta aastas.
Where the total amount of financial support would exceed the limits set forth under the Skattefunn Scheme, the tax deduction will be reduced accordingly.
Kui rahalise toetuse kogusumma ületab Skattefunni abikava raames kehtestatud ülemmäärad, siis vähendatakse samaväärselt ka maksustatavast tulust tehtavat mahaarvamist.
The Norwegian authorities have clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs attributed to unpaid labour must in any event be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million per undertaking per year.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kõnealused ülemmäärad ei muuda asjaolu, et palgata tööjõust tulenevad kulud peavad igal juhul mahtuma ülalmainitud 2 miljoni Norra krooni suuruse ülemmäära raamesse ettevõtja kohta aastas.
Finally the authorities have explained that in cases where a project receives grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from other sources, other than the Skattefunn Scheme, which together exceed the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.
Ametiasutused on selgitanud, et juhtumite puhul, kus projekt saab toetust teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames ning riiklikke toetusi muudest vahenditest (v.a. Skattefunni abikava), mis kokku ületavad toetuste ülemmäära, vähendatakse teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antud toetust.
BUDGET AND DURATION
EELARVE JA KESTUS
As mentioned above, the Norwegian authorities envisage that the future budget for the Unpaid R&D Labour Scheme will be maximum approximately NOK 50 million on an annual basis.
Nagu eespool mainitud, näevad Norra ametiasutused ette, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava tulevane eelarve on maksimaalselt umbes 50 miljonit Norra krooni aastas.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified as being unlimited in time.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava ei ole ajaliselt piiratud.
However, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities stated that the maximum duration of the Scheme would be linked to the duration of the current State Aid Guidelines on aid for Research and Development and Innovation (hereinafter referred to as the ‘R&D&I Guidelines’), which expire on 31 December 2013.
Norra ametiasutused märkisid siiski 15. veebruari 2008. aasta kirjas (reg nr 465311), et abikava maksimaalne kestus seotakse praeguste teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kehtivusajaga, mis lõpeb 31. detsembril 2013.
The Norwegian authorities are aware that a longer duration of the Unpaid R&D Labour Scheme requires a new notification.
Norra ametiasutused on teadlikud, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava pikem kestus eeldab uue teatise esitamist.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis of the preliminary finding that the Unpaid R&D Labour Scheme involves State aid which it doubted could be considered compatible with the EEA Agreement.
Järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse esialgse järelduse alusel, mille kohaselt hõlmab teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava riigiabi, mille kokkusobivuses EMP lepinguga järelevalveamet kahtleb.
One of the concerns of the Authority was whether the aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme could exceed those set forth in the State Aid Guidelines [44].
Järelevalveametile tekitas muu hulgas muret asjaolu, kas teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antava abi osatähtsused võiksid ületada riigiabi suunistes sätestatud ülemmäärasid [44].
Indeed, grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are tax exempt and a change in the tax rate may therefore result in a higher gross aid intensity.
Tõepoolest, toetused, mida saab anda teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames, on maksudest vabastatud ja seetõttu võib maksumäära muutus kaasa tuua kõrgema abi brutoosatähtsuse.
Moreover, since the costs of ‘unpaid labour’ are not in fact incurred the Authority doubted whether they could qualify as eligible costs under those Guidelines.
Peale selle, kuna palgata tööjõu kulusid tegelikult ei kanta, kahtles järelevalveamet, kas neid kulusid saab kõnealuste suuniste alusel pidada abikõlblikeks kuludeks.
In this regard the Authority took account of the fact that under the Sixth Community Research Framework Programme, support for ‘unpaid’ labour was not allowed.
Sellega seoses võttis järelevalveamet arvesse asjaolu, et ühenduse teadusuuringute kuuendas raamprogrammis ei ole toetus palgata tööjõule lubatud.
Finally, the Authority had concerns as to the necessary incentive effect.
Järelevalveametil oli kahtlusi ka seoses vajaliku ergutava mõjuga.4.
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
The Norwegian authorities have clarified that if the tax rate increases, the grant under the Unpaid R&D Labour Scheme will, if necessary, be reduced to ensure that the aid intensity does not exceed the maximum aid intensities fixed under the R&D&I Guidelines.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kui maksumäära tõstetakse, siis teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antavat toetust vajadusel vähendatakse, tagamaks, et abi osatähtsus ei ületaks teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes sätestatud abi osatähtsuse ülemmäära.
The Norwegian authorities base this statement on the last paragraph of Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme which, translated into English, provides that ‘[w]hen considering total public funding to the project, the grant [for unpaid labour] is accounted for in the same manner as the tax deduction. If total public funding for the project exceeds [the ceiling] for permitted aid according to the ESA rules the tax deduction will be reduced. If support to unpaid labour in and of itself results in exceeding the limit for total aid permitted the grant for unpaid labour will be reduced’ [45].
Norra ametiasutuste kõnealune seisukoht toetub teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jao viimasele lõigule, mis inglise keelde tõlgituna sätestab, et „projektile riiklikest vahenditest saadud abi kogusumma otsustamisel arvestatakse raamatupidamises toetust [palgata tööjõule] samamoodi kui maksustatavast tulust tehtavat mahaarvamist. Kui projektile riiklikest vahenditest saadud abi kogusumma ületab vastavalt ESA eeskirjadele lubatud abi [ülemmäära], siis vähendatakse maksustatavast tulust tehtavat mahaarvamist.
In relation to the statement that ‘[p]hysical persons may not charge any labour costs in relation to their personal involvement in the project’, contained in the Sixth Community Research Framework Programme, the Norwegian authorities have argued that the term ‘physical persons’ refers to employed personnel in universities/colleges receiving a salary from the research institution (as opposed to a one-man company).
Kui palgata tööjõule mõeldud toetuse tulemuseks on abi kogusumma lubatud ülemmäära ületamine, siis vähendatakse toetust palgata tööjõule” [45]. Seoses ühenduse teadusuuringute kuuendas raamprogrammis sisalduva seisukohaga, et „füüsilised isikud ei tohi seoses enda osalemisega projektis ise tööjõukulude hüvitamist nõuda”, väitsid Norra ametiasutused, et termin „füüsilised isikud” viitab ülikoolides/kolledžites töötavatele töötajatele, kes saavad palka teadusasutuselt (mitte üksikettevõtjatelt).
Since such persons are in any event not eligible for support under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities consider the reference to the Sixth Community Research Framework Programme to be irrelevant.
Kuna sellised isikud ei ole mingil juhul abikõlblikud saama toetust teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames, siis ei pea Norra ametiasutused viidet ühenduse teadusuuringute kuuendale raamprogrammile asjakohaseks.
With respect to the proposed hourly rate, the Norwegian authorities have pointed out that the point of departure for calculating the hourly rate of NOK 500 is the nominal annual industrial worker’s salary, which is much lower than the nominal annual salary for research and development personnel.
Norra ametiasutused märkisid seoses kavandatava tunnitasuga, et 500 Norra kroonise tunnitasu arvutamise lähtepunktiks on tööstustöölise nominaalne aastapalk, mis on palju madalam, kui teadus- ja arendustegevusega tegelevate töötajate nominaalne aastapalk.
Since the education level in one-man companies and entrepreneurs generally corresponds to the higher level of education of research and development personnel, the calculation of the hourly rate for the purposes of the Unpaid R&D Labour Scheme could have been based on the higher salary for civil engineers.
Kuna üksikettevõtjate ja ettevõtjate haridustase vastab tavaliselt teadus- ja arendustegevusega tegelevate töötajate kõrgemale haridustasemele, siis oleks võinud teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava tarbeks tunnitasu arvutamisel aluseks võtta ehitusinseneride kõrgemat palka.
For 2005 this amounted to NOK 460000 or NOK 530000 (depending on whether employees have five or ten years experience) resulting in an hourly rate of NOK 772,80 or NOK 890,40 [46].
aastal oli see vastavalt 460000 või 530000 Norra krooni (sõltuvalt sellest, kas töötajal oli viie- või kümneaastane töökogemus), mille tulemusena oleks tunnitasu 772,80 või 890,40 Norra krooni [46].
On this basis the Norwegian authorities have argued that, by proposing an hourly rate calculated on the basis of the much lower nominal annual salary for industrial workers, the hourly rate is therefore kept to a minimum.As to the incentive effect the Norwegian authorities argue that since cash is a major problem for early-phase start-ups, an incentive effect will automatically be present for the scheme’s major target group, namely small entrepreneurs and one-man companies.
Sellega seoses on Norra ametiasutused väitnud, et tehes ettepaneku tunnitasu kohta, mille arvutamiseks on kasutatud palju madalamat tööstustööliste nominaalset aastapalka, sooviti hoida tunnitasu võimalikult madalana. Seoses ergutava mõjuga väidavad Norra ametiasutused, et kuna sularaha on varajases käivitamisetapis tõsine probleem, siis hakkab abikava mõjuma peamisele sihtgrupile (väike- ja üksikettevõtjad) automaatselt ergutavana.
THE PRESENCE OF STATE AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 61(1) OF THE EEA AGREEMENT
RIIGIABI OLEMASOLU EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
Article 61(1) of the EEA Agreement provides that:
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatakse järgmine:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosalistevahelist kaubandust.”
To constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement a measure must satisfy the following four cumulative criteria: (i) the measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business; (ii) the advantage must be granted by the State or through State resources; (iii) the measure must be selective by favouring certain undertakings or the production of certain goods; and (iv) the measure must distort competition and affect trade between Contracting Parties.
Selleks, et meedet saaks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses käsitleda riigiabina, peab see täitma neli kumulatiivset kriteeriumit: i) meede peab andma selle saajatele majandusliku eelise, mida nad oma tavapärase äritegevuse käigus ei saaks; ii) eelis peab olema antud riigi poolt või riigi vahenditest; iii) meede peab olema valikuline, soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ning iv) meede peab kahjustama konkurentsi ja mõjutama lepinguosalistevahelist kaubandust.
In the following it is examined whether the four cumulative criteria are met in the present case.
Järgnevalt vaadeldakse, kas käesoleva juhtumi puhul on kõnealused neli kumulatiivset kriteeriumit täidetud.
The measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business.
Meede peab andma selle saajatele majandusliku eelise, mida nad oma tavapärase äritegevuse käigus ei saaks.
Under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities will award financial grants to tax payers, including undertakings.
Norra ametiasutused annavad teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames rahalist toetust maksumaksjatele, sealhulgas ettevõtjatele.
The undertakings receiving such grants therefore receive an economic advantage, i.e. a grant, which they would not have received in their normal course of business.
Ettevõtjad, kellele kõnealust toetust makstakse, saavad seetõttu majandusliku eelise, st toetust, mida nad oma tavategevuse käigus ei saaks.
Moreover, the grants are exempted from corporate tax.
Peale selle on kõnealused toetused vabastatud ettevõtte tulumaksust.
The tax exemption relieves recipients from a charge that is normally borne out of their budgets, such that the exemption represents a further economic advantage, in addition to the grant itself.
Maksuvabastus vabastab abisaajad kohustusest, mis tavaliselt tuleb tasuda nende eelarvest ja kujutab seega endast lisaks toetusele veel üht majanduslikku eelist.
PRESENCE OF STATE RESOURCES
RIIGI VAHENDITE OLEMASOLU
The measure must be granted by the State or through State resources.
Eelis peab olema antud riigi poolt või riigi vahenditest.
The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are financed by the Ministry of Trade and Industry and are therefore financed by the State.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antavaid toetusi rahastatakse kaubandus- ja tööstusministeeriumi eelarvest ning on seetõttu riigi poolt rahastatud.
Moreover, with respect to the exemption of grants from corporate tax, a tax exemption implies that the State foregoes tax revenue and a loss of tax revenue is equivalent to consumption of state resources in the form of fiscal expenditure [47].
Peale selle, seoses toetuse vabastamisega ettevõtte tulumaksust viitab maksuvabastus sellele, et riik loobub maksutulust ning maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigi vahendeid kasutatakse maksustamiskuludeks [47].
FAVOURING CERTAIN UNDERTAKINGS OR THE PRODUCTION OF CERTAIN GOODS
TEATAVATE ETTEVÕTJATE VÕI TEATAVATE KAUPADE TOOTMISE SOODUSTAMINE
The measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Meede peab olema valikuline, soodustades „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.
In the notification it was stated that funding under the Unpaid R&D Labour Scheme would be available to all undertakings irrespective of their size, sector and region.
Teatises märgiti, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames antavad toetused on kättesaadavad kõigile ettevõtjatele sõltumata nende suurusest, tegevusvaldkonnast ja piirkonnast.
In Decision No 16/03/COL of 5 February 2003, authorising the extension of the Skattefunn Scheme to all undertakings, irrespective of their size and sector [48], the Authority found that the body administering and implementing the Skattefunn Scheme (the Norwegian Research Council) enjoyed discretionary powers for the purposes of assessing the research character of the projects and the incentive effect of the support measure.
5. veebruari 2003. aasta otsusega nr 16/03/COL, millega laiendatakse Skattefunni abikava kohaldamisala kõigile ettevõtjatele sõltumata nende suurusest ja tegevusvaldkonnast, [48] leidis järelevalveamet, et Skattefunni abikava haldaval ja rakendaval ametiasutusel (Norra Teadusnõukogu) oli otsustusõigus projektide teadusuuringute olemuse ning toetusmeetme ergutava mõju hindamisel.
In view of the above and the fact that the criteria for determining the eligibility of projects under the Skattefunn Scheme and the Unpaid R&D Labour Scheme are the same and are assessed by the same administering body, i.e. the Norwegian Research Council, the Authority takes the view that the latter enjoys discretionary powers also for the purposes of implementing the Unpaid R&D Labour Scheme.
Pidades silmas eespool kirjeldatut ja asjaolu, et projektide abikõlblikkuse määratlemise kriteeriumid nii Skattefunni kui ka teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava puhul on samad ning neid hindab sama haldusasutus (Norra Teadusnõukogu), on järelevalveamet seisukohal, et teadusnõukogul oli otsustusõigus ka teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava rakendamise suhtes.
In this regard the Authority recalls that the European Court of Justice has held that discretionary powers enjoyed by the public authorities, administering a financial support scheme, means that the scheme is, de facto, selective [49].
Seetõttu meenutab järelevalveamet, et Euroopa Kohus on vastu võtnud otsuse, et rahaliste toetuste abikavasid haldavate riigi ametiasutuste otsustusõigus tähendab, et selline abikava on de facto valikuline [49].