natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In a letter of 1 February 2000 to Michel Hansenne (Belgium), who had asked the European Parliament whether the VAT compensation scheme in the United Kingdom was in compliance with the sixth VAT Directive, Mr Bolkestein stated that a VAT compensation scheme ‘does not conflict with the sixth VAT Directive’ since ‘it entails a purely financial operation between different public bodies and is governed by the respective national policy for the financing of public authorities’.
Oma 1. veebruari 2000. aasta kirjas Belgiast pärit Michel Hansenne'ile, kes küsis Euroopa Parlamendilt, kas käibemaksu hüvitamise kava Ühendkuningriigis oli kooskõlas kuuenda käibemaksudirektiiviga, väitis hr Bolkestein, et käibemaksu hüvitamise kava „ei ole vastuolus kuuenda käibemaksudirektiiviga”, sest „see toob kaasa ainult finantstehingud erinevate avalik-õiguslike organite vahel ning seda reguleerib riiklike ametiasutuste finantseerimise riiklik poliitika”.
Mr Bolkestein also commented on ‘a possible scheme whereby the Irish Government would give a subsidy to Irish charities of an amount equivalent to the non-deductive VAT that they had incurred’.
Hr Bolkestein kommenteeris ka „võimalikku kava, mille kohaselt Iiri valitsus subsideeriks Iiri heategevust summas, mis vastaks makstud käibemaksule, mida ei saa maha arvata”.
He stated that ‘the granting of government subsidies is in itself not contrary to the European Union VAT law’.
Ta väitis, et „valitsuse subsiidiumide andmine ei ole iseenesest vastuolus Euroopa Liidu käibemaksuseadusega”.
The Norwegian authorities admitted that none of these quotations directly addressed the State aid rules.
Norra ametiasutused möönsid, et ükski neist tsitaatidest ei käsitlenud otseselt riigiabi eeskirju.
However, in their opinion, it appears from these quotations that the VAT compensation schemes are not deemed to be in conflict with the sixth VAT Directive.
Kuid nende arvates tuleneb nendest tsitaatidest, et käibemaksu hüvitamise kavasid ei peeta kuuenda käibemaksudirektiiviga vastuolus olevaks.
In their view, this reflects the fact that VAT compensation schemes are in line with the nature and logic of the VAT system itself.
Nende arvates näitab see asjaolu, et käibemaksu hüvitamise kavad on kooskõlas käibemaksusüsteemi olemuse ja loogikaga.
The presence of State aid
Riigiabi olemasolu
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud, et:
The Authority would like to make a preliminary remark regarding the scope of the current assessment.
Järelevalveamet soovib kõigepealt teha märkuse käesoleva hindamise ulatuse kohta.
This Decision does not address the decision of the Norwegian authorities to exempt certain transactions from the scope of the application of the VAT Act.
Käesolev otsus ei käsitle Norra ametiasutuste otsust jätta teatavad tehingud käibemaksuseaduse reguleerimisalast välja.
It only concerns the compensation for input tax paid by certain persons falling within the scope of the VAT Compensation Act.
See käsitleb ainult sisendkäibemaksu hüvitamist teatavatele käibemaksu hüvitise seaduse reguleerimisalasse jäävatele isikutele.
Further, the Authority would also like to stress three remarks it already made in Decision No 225/06/COL:
Lisaks sellele tahaks järelevalveamet esile tõsta kolme märkust, mis tehti juba otsuses nr 225/06/COL.
Firstly, as a general rule, the tax system of an EFTA State is not covered by the EEA Agreement.
Esiteks ei hõlma EMP leping reeglina EFTA riigi maksusüsteemi.
It is for each EFTA State to design and apply a tax system according to its own choices of policy.
Igal EFTA riigil on õigus kavandada ja rakendada maksusüsteemi vastavalt enda valitud poliitikale.
However, application of a tax measure, such as the input tax compensation provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act, may have consequences that would bring it within the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Selliste maksumeetmete rakendamisel, nagu on käibemaksu hüvitise seaduse artiklis 3 ettenähtud sisendkäibemaksu hüvitamine, võivad aga olla tagajärjed, mis toovad selle EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse.
According to the case-law [17], Article 61(1) does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects.Secondly, the question as to whether the measure at issue constitutes State aid arises only in so far as it concerns an economic activity, that is, an activity consisting of offering goods and services on a given market [18].
Kohtupraktika kohaselt [17] ei erista artikli 61 lõige 1 riigiabi selle põhjuste ega eesmärkide alusel, vaid määratleb selle toime järgi.Teiseks kerkib küsimus, kas kõnealune meede on riigiabi, ainult niivõrd, kuivõrd see on seotud majandustegevusega, s.t tegevusega, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises asjaomasel turul. [18] Meede on riigiabi ainult juhul, kui ettevõtted sellest kasu saavad.
A measure constitutes State aid only if it benefits undertakings.
Konkurentsieeskirjade kohaldamise eesmärgil on ettevõtja „majandustegevusega tegelev mis tahes üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist”.
For the purposes of application of the rules on competition, the concept of an undertaking encompasses entities ‘engaged in an economic activity, regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed’ [19].
Kuigi mõned sisendkäibemaksu tagasi saavad üksused ei vasta ettevõtte määratluse tingimustele, on asjaolu, et mõned käibemaksu hüvitise seaduse alusel hüvitise saajad on ettevõtted, piisav alus, hindamaks kava tervikuna kui riigiabikava.
Although some of the entities which receive input tax refunds do not fulfil the condition of being an undertaking, the fact that some beneficiaries of the VAT Compensation Act are undertakings constitutes sufficient grounds to assess the scheme as such for State aid purposes [20].Thirdly, aid may be granted to public undertakings as well as to private undertakings [21].
[20]Kolmandaks võib abi anda nii riigiettevõtetele kui ka eraettevõtetele. [21] Selleks et riiklikku ettevõtet saaks vaadelda riigiabi saajana, ei pea ta olema riigist eraldiseisev juriidiline isik.
A public undertaking, in order to be regarded as a recipient of State aid does not necessarily need to have a legal identity separate from the State.
See, et üksust reguleerib avalik õigus ning ta on mittetulundusühing, ei tähenda tingimata, et ta ei ole ettevõte riigiabi eeskirjade tähenduses.
That an entity is governed by public law and is a non-profit making institution does not necessarily mean that it is not an ‘undertaking’ within the meaning of the State aid rules [22].Fourthly, regarding the general comments from the Norwegian authorities about the existence of similar schemes within the European Union, the Authority would like to note that these systems may be different from the VAT Compensation Act and that it has informed the European Commission about the observations of the Norwegian authorities.
Neljandaks tahaks järelevalveamet Norra ametiasutuste üldistes märkustes nimetatud sarnaste kavade olemasolu kohta Euroopa Liidus märkida, et need süsteemid võivad käibemaksu hüvitamise kavast erineda ning et järelevalveamet on Norra ametiasutuste tähelepanekutest teavitanud Euroopa Komisjoni.
Moreover, according to case law ‘any breach by a Member State of an obligation under the Treaty in connection with the prohibition laid down in Article 92 cannot be justified by the fact that other Member States are also failing to fulfil this obligation’ [23]In the following, the Authority will assess whether the VAT Compensation Act as a scheme [24] fulfils the criteria foreseen under Article 61(1) of the EEA Agreement to be considered State aid.
Lisaks sellele tuleneb kohtupraktikast, et „asutamislepingus sätestatud kohustuse mis tahes rikkumisi liikmesriigi poolt seoses artiklis 92 sätestatud keeluga ei õigusta asjaolu, et kõnealust kohustust ei täida ka teised liikmesriigid”. [23]Alljärgnevalt hindab järelevalveamet, kas käibemaksu hüvitise seadus vastab kavana [24] EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, et seda pidada riigiabiks.
In order to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the aid must be granted by the State through state resources.
Selleks et abi oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab see olema antud riigi poolt riigi ressurssidest.
The compensation is granted by the State directly and is therefore granted by the State through state resources.
Hüvitisi maksab vahetult riik ning seega annab riik neid riigi ressurssidest.
The Norwegian authorities have argued that the VAT compensation scheme does not constitute an aid measure because it is a self-funding system.
Norra ametiasutused väitsid, et käibemaksu hüvitamise kava ei ole abimeede, sest see on isefinantseeriv süsteem.
In their opinion, municipalities fund the VAT Compensation scheme themselves through a reduction of the general transfers from the State budget to the municipalities.
Nende arvates rahastavad käibemaksu hüvitamise kava omavalitsusüksused ise riigieelarvest omavalitsusüksustele laekuvate üldiste summade vähendamise kaudu.
With the introduction of the VAT compensation scheme in 2004, the municipal appropriations in the annual fiscal budget were reduced in accordance with the expected amount of input tax compensated.
Käibemaksu hüvitamise kava kasutuselevõtuga 2004. aastal vähendati omavalitsuste eraldisi aastaeelarves vastavalt käibemaksu hüvitiste prognoositavale summale.
The Authority considers that for State aid purposes it is not relevant whether the amount of money received by the municipalities has been diminished or not.
Järelevalveamet on arvamusel, et riigiabi seisukohalt ei ole oluline, kas omavalitsusüksuste rahasummat vähendati või mitte.
What is important is whether undertakings within the meaning of the competition rules have received financial support by the State through state resources.
Oluline on see, kas ettevõtted konkurentsieeskirjade tähenduses said riigilt ja riigi ressurssidest rahalist toetust.
When a municipality acts as an undertaking it should be viewed for State aid purposes separately from the municipality as a public authority.
Kui omavalitsusüksus tegutseb ettevõttena, tuleb seda riigiabi eesmärgil vaadelda eraldi omavalitsusüksusest kui avalikust asutusest.
Whether the State’s cost of the compensation at the central level is counterbalanced by reduced transfers to the local and regional authorities as such does not alter this conclusion.
Järeldust ei muuda see, et hüvitiste maksmisel tekkinud riigi kulud tasakaalustatakse keskvõimu tasandil kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eraldatavate summade vähendamisega.
The refund for input tax paid is financed from the state budget and therefore constitutes state resources.
Makstud sisendkäibemaksu tagasimaksmist finantseeritakse riigieelarvest ning seega toimub see riigi ressurssidest.
Moreover, in the Authority’s understanding, each municipality does not get a reduction in the state transfer exactly corresponding to the exact VAT compensation it receives.
Lisaks sellele ei ole järelevalveameti arvates kõigi omavalitsusüksuste puhul täpses vastavuses see, kui palju eraldist vähendati, ja see, kui palju saadi käibemaksu hüvitist.
A financial measure granted by the State or through state resources to an undertaking which would relieve it from costs which would normally have to be borne by its own budget constitutes an economic advantage [25].The Norwegian authorities have argued that the VAT compensation scheme does not constitute an advantage because the scheme neither entails a reduction in the amount of tax nor any tax deferment.
[25]Norra ametiasutused väitsid, et käibemaksu hüvitamise kava ei ole majanduslik eelis, sest kava ei too kaasa maksusumma vähendamist ega maksmise edasilükkamist.
The VAT compensation scheme does not imply any reduction in the recipient’s tax burden.
Käibemaksu hüvitamise kava ei vähenda hüvitisesaaja maksukoormust.
The Authority does not share this approach.
Järelevalveamet seda seisukohta ei jaga.
In its opinion the Norwegian authorities do not make the necessary differentiation between the various spheres of the State, i.e., in this case the State as tax authority, the municipalities as state bodies and municipal undertakings as separate entities for State aid purposes.
Tema arvates ei erista Norra ametiasutused riigiabi seisukohalt piisavalt riigi toimimise eri valdkondi, s.t riiki kui maksuhaldurit, omavalitsusüksusi kui riigiasutusi ning munitsipaalettevõtteid kui eraldi üksusi.
To determine whether an economic advantage has been granted, the Authority has to assess whether a measure relieves its beneficiaries of charges that they normally bear in the course of their business.
Selleks et teha kindlaks majandusliku eelise andmine, peab järelevalveamet hindama, kas meede vabastab selle saajad maksudest, mida nad tavaliselt oma äritegevuse käigus maksavad.
The payment of input tax is an operating cost related to purchases in the normal course of an undertakings’ economic activity, which is normally borne by the undertaking itself.
Sisendkäibemaksu maksmine on ettevõtte majandustegevuse käigus tehtud ostudega seotud tegevuskulu, mille tavaliselt kannab ettevõte ise.
To the extent that the Norwegian authorities compensate input tax on purchases of goods and services to undertakings falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act, they grant those undertakings an economic advantage.
Hüvitades ettevõtetele, mis jäävad käibemaksu hüvitise seaduse artikli 2 reguleerimisalasse, kaupadelt ja teenustelt tasutud sisendkäibemaksu, annavad Norra ametiasutused neile ettevõtetele majandusliku eelise.
They are granted an advantage because the operating costs which those undertakings will have to put up with are reduced in accordance with the amount of input tax compensated.
Neile antakse eelis, kuna tegevuskulusid, mida nad peavad kandma, vähendatakse hüvitatud sisendkäibemaksu summa võrra.
The VAT Compensation Act therefore entails the granting of an economic advantage to the beneficiaries of the scheme.
Seega annab käibemaksu hüvitise seadus hüvitise saajatele majandusliku eelise.
Further, to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Selleks et abi oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab abimeede olema valikuline, s.t soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”.
In Decision No 225/06/COL, the Authority considered that the VAT Compensation Act constituted a materially selective measure.
Otsuses nr 225/06/COL jõudis järelevalveamet seisukohale, et käibemaksu hüvitise seadus on sisuliselt valikuline meede.
The scope of the VAT Compensation Act is positively defined in that only taxable persons falling within Article 2 of the VAT Compensation Act can be compensated for input tax on purchases.
Käibemaksu hüvitise seaduse reguleerimisala on positiivselt määratletud selliselt, et ostudelt makstud sisendkäibemaks hüvitatakse ainult kõnealuse seaduse artiklis 2 sätestatud maksukohustuslastele.
The advantage granted under the VAT Compensation Act for undertakings refunded for their input tax implies a relief from the obligation that follows from the general VAT system applicable to all buyers of goods and services.
Käibemaksu hüvitise seaduse alusel ettevõtetele antud eelis saada tagasi oma sisendkäibemaks tähendab vabastamist üldisest käibemaksusüsteemist tulenevast kohustusest, mis kehtib kaupade ja teenuste kõigi ostjate suhtes. Kohtupraktika näeb ette, et konkreetset maksumeedet saab siiski põhjendada maksusüsteemi sisemise loogikaga, kui see on sellega kooskõlas.
The Court’s jurisprudence has established that a specific tax measure can nevertheless be justified by the internal logic of the tax system if it is consistent with it [26].
Riigiabi on igasugune meede, mille eesmärgiks on vabastada konkreetse sektori ettevõte osaliselt või täielikult maksudest, mis tulenevad üldise süsteemi tavalisest kohaldamisest, kui sellist vabastust ei saa üldise süsteemi olemuse ja loogikaga põhjendada.
Any measure intended partially or wholly to exempt firms in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system constitutes State aid if there is no justification for this exemption on the basis of the nature and logic of the general system [27].The Authority will assess whether the input tax refund provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act falls within the logic of the VAT system.
[27]Järelevalveamet hindab, kas käibemaksu hüvitise seaduse artiklis 3 sätestatud sisendkäibemaksu tagasimaksmine vastab käibemaksusüsteemi loogikale. Selle hindamiseks peab järelevalveamet kaaluma, kas sisendkäibemaksu tagasimaksmine vastab käibemaksusüsteemi eesmärkidele või muudele, käibemaksusüsteemiga mitteseotud eesmärkidele.
For this assessment, the Authority must consider whether the input tax refund meets the objectives inherent in the VAT system itself, or whether it pursues other objectives not enshrined in the VAT system.
Käibemaksusüsteemi esmane eesmärk on maksustada teatavate kaupade tarned ja teatavate teenuste osutamine. Käibemaks on kaupade ja teenuste tarbimisele kehtestatud kaudne maks.
As a rule, VAT is calculated at all stages of the supply chain and on the import of goods and services from abroad.
Lõpptarbija maksab käibemaksu ostuhinna osana ja tal ei ole õigust seda maha arvata.
Articles 5, 5a and 5b in Chapter I of the Norwegian VAT Act exempt transactions such as supply and letting of real estate, supply of health and health-related services, social services, educational services, financial services, etc. The providers of these goods and services are treated as final consumers for VAT purposes since they have to pay input tax without being able to request output tax.
Norra käibemaksuseaduse I peatüki artiklid 5, 5a ja 5b vabastavad käibemaksust sellised tehingud nagu kinnisvara müük ja rent, tervishoiuteenuste ja tervisega seotud teenuste, sotsiaal-, haridus- ja finantsteenuste jne osutamine. Nimetatud kaupade müüjaid ja teenuste osutajaid peetakse käibemaksu seisukohalt lõpptarbijateks, sest nad peavad maksma sisendkäibemaksu, ilma et saaks küsida oma kaupade ja teenuste puhul väljundkäibemaksu.
The consequence of the logic of the system is that exempted supplies of goods and services and final consumers pay input tax without having the possibility to deduct it.
Süsteemi loogilise tagajärjena maksavad lõpptarbijad käibemaksust vabastatud kaupade müügilt ja teenuste osutamiselt sisendkäibemaksu ning neil ei ole õigust seda maha arvata.
This logical consequence of the VAT system had created, however, a distortion at another level, which the Norwegian authorities have tried to offset with the introduction of the VAT Compensation Act.
Käibemaksusüsteemi selline loogiline tagajärg on aga teisel tasandil loonud moonutuse, mida Norra ametiasutused on püüdnud kõrvaldada käibemaksu hüvitise seaduse vastuvõtmisega.
Thus, it follows that the logic of the VAT Compensation Act is to counterbalance the natural logical consequence of the VAT system when exempting certain supplies.
Sellest järeldub, et käibemaksu hüvitise seaduse loogika seisneb selliste käibemaksusüsteemi loomulike loogiliste tagajärgede tasakaalustamises, mis tulenevad teatavate tarnete käibemaksust vabastamisest.
Hence, the logic of the VAT Compensation Act is not to tax end users, as it is in the general VAT system, but to alleviate a certain group of final consumers to avoid distortion of competition between ‘in-house’ and outsourcing for transactions subject to VAT.
Seega ei ole käibemaksu hüvitise seaduse mõte lõpptarbijate maksustamises, nagu see on üldise käibemaksusüsteemi puhul, vaid selles, et aidata teatavatel lõpptarbijarühmadel vältida konkurentsi moonutamist käibemaksuga maksustatavate kaupade ja teenuste asutusesisese ning väljast hankimise vahel.
The Norwegian authorities have explained that, according to Article 1 of the VAT Compensation Act, the objective of the input tax compensation was to create a level playing field between self-supply and outsourcing of goods and services subject to VAT.
Norra ametiasutused selgitasid, et käibemaksu hüvitise seaduse artikli 1 kohaselt oli sisendkäibemaksu hüvitamise eesmärk luua võrdsed võimalused käibemaksuga maksustatavate kaupade ja teenuste asutusesisesele ning väljast hankimisele.
The Authority considers that to compensate for paid input tax for other reasons than the ones set in the VAT system, is not justified by the objective of taxation of a given activity, which primarily inspires the VAT system.
Järelevalveamet on arvamusel, et makstud sisendkäibemaksu hüvitamist muudel kui käibemaksusüsteemis sätestatud põhjustel ei saa õigustada käibemaksusüsteemi eesmärgiga.
The objective pursued by the Norwegian authorities in creating a level playing field between self supply and outsourcing by public entities of goods and services subject to VAT should be seen as commendable as such but can hardly be said to be in the nature and logic of the VAT system itself.
Norra ametiasutuste taotletavat eesmärki luua võrdsed võimalused käibemaksuga maksustatavate kaupade ja teenuste avalik-õiguslike asutuste sisesele ning nende väljast hankimisele tuleks sellisel kujul tunnustada, kuid seda ei saa pidada käibemaksusüsteemi olemuse ja loogikaga kooskõlas olevaks.
In this sense, the Authority refers in particular to the Heiser [28] jurisprudence according to which the mere fact that a measure has a laudable purpose does not suffice to exclude it from classification as aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Sellega seoses viitab järelevalveamet eelkõige kohtuasjas Heiser [28] tehtud otsusele, mille kohaselt ainult sellest, et meetmel on kiiduväärt eesmärk, ei piisa selle EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses riigiabiks liigitamata jätmiseks.
Article 61(1) of the EEA Agreement does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects [29].The Authority does not ignore that the aim pursued by the Norwegian authorities with the introduction of the VAT Compensation Act was to create neutrality in the procurement of goods and services subject to VAT for the public administration.
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei eristata riigiabi selle põhjuste ja eesmärkide, vaid selle toime järgi. [29]Järelevalveamet ei jäta tähele panemata seda, et eesmärk, mida Norra ametiasutused käibemaksu hüvitise seaduse vastuvõtmisega taotlesid, oli luua avalik-õiguslike organite jaoks neutraalsus käibemaksuga maksustatavate kaupade ja teenuste hankimise suhtes.
This neutrality cannot be confused with the neutrality inherent in the VAT system.
Seda neutraalsust ei saa segi ajada käibemaksusüsteemi neutraalsusega.
Since the purpose of creating a level playing field between ‘in-house’ supply and outsourcing of supplies of goods and services for public authorities is not in line with the logic of the VAT system, this aim could only be taken into consideration in the assessment of compatibility of the measure in question.
Kuna eesmärk luua võrdsed võimalused kaupade ja teenuste avalik-õiguslike asutuste sisesele ning nende väljast hankimisele ei ole kooskõlas käibemaksusüsteemi loogikaga, võib seda eesmärki võtta arvesse ainult kõnealuse meetme kokkusobivuse hindamisel.
For the above-mentioned reasons, the Authority concludes that the VAT compensation cannot be justified by the nature and logic of the VAT system.
Eespool nimetatud põhjustel on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et käibemaksu hüvitamist ei saa põhjendada käibemaksusüsteemi olemuse ja loogikaga.
It therefore constitutes a selective measure.
Seega on see valikuline meede.
A measure must distort or threaten to distort competition for it to fall within the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Selleks et meede jääks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse, peab see moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi.