natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the Decision of the Standing Committee of the EFTA States No 5/2010/SC of 9 December 2010 amending Decision of the Standing Committee No 4/2004/SC establishing a Financial Mechanism Committee [1],
võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 9. detsembri 2010. aasta otsust nr 5/2010/AK, millega muudetakse otsust nr 4/2004/AK finantsmehhanismi komitee loomise kohta [1],
Having regard to the Decision of the Standing Committee of the EFTA States No 6/2010/SC of 9 December 2010 extending the tasks of the Office for the EEA Financial Mechanism and the Norwegian Financial Mechanism [2],
võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 9. detsembri 2010. aasta otsust nr 6/2010/AK, millega laiendatakse EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ameti ülesandeid [2],
Having regard to the Decision of the ESA/Court Committee No 5/2002 of 23 October 2002 on the Mandate of the EFTA Board of Auditors (‘at three’),
võttes arvesse EFTA järelevalveameti ja kohtu komitee 23. oktoobri 2002. aasta otsust nr 5/2002 EFTA audiitorite kogu volituste kohta (edaspidi „EMP EFTA riigid”)
The Board of Auditors shall act as supreme authority for the auditing of programmes and projects under the EEA Financial Mechanism 2009–2014 (hereinafter referred to as ‘EEA Financial Mechanism’).
Audiitorite kogul on ülim pädevus EMP 2009.–2014. aasta finantsmehhanismi (edaspidi „EMP finantsmehhanism”) raames toimuvate programmide ja projektide auditeerimiseks.
This includes the audit of programmes and projects in the Beneficiary States, the Beneficiary States’ management of the programmes and projects and implementation of the EEA Financial Mechanism.
See hõlmab programmide ja projektide auditeerimist abisaajariikides ning auditit, mis käsitleb programmide ja projektide juhtimist abisaajariikide poolt ja EMP finantsmehhanismi rakendamist.
The Board of Auditors may also audit the Financial Mechanism Office in respect of the EEA Financial Mechanism.
Audiitorite kogu võib ka auditeerida EMP finantsmehhanismi haldamist EMP finantsmehhanismi ameti poolt.
The members of the Board of Auditors that perform audits according to Article 1 shall be the same persons as those appointed in and for the same term as set out in the Decision of the ESA/Court Committee No 1 of 26 May 2010 on the Appointment of the Members of the EFTA Board of Auditors (‘at three’).
Isikud, kes on ametisse nimetatud EFTA järelevalveameti ja kohtu komitee 26. mai 2010. aasta otsuse nr 1 (EFTA audiitorite kogu liikmeteks nimetamise kohta) kohaselt, määratakse oma ametiajaks ühtlasi audiitorite kogu liikmeteks, kes viivad läbi artikli 1 kohaseid auditeid.
Upon expiry of their term the members of the Board of Auditors that perform audits according to Article 1 shall be the persons appointed by decision of the ESA/Court Committee.
Kui nende ametiaeg lõpeb, nimetatakse EFTA järelevalveameti ja kohtu komitee otsusega audiitorite kogu liikmed, kes teostavad artikli 1 kohaseid auditeid.
The members of the Board of Auditors shall closely cooperate with the person or persons entrusted with the corresponding audits under the Norwegian Financial Mechanism for the period 2009–2014 in audits of activities relating to both Financial Mechanisms.
Audiitorite kogu liikmed teevad tihedat koostööd isiku või isikutega, kes on määratud vastavaid auditeid läbi viima Norra 2009.–2014. aasta finantsmehhanismi kohaselt mõlema finantsmehhanismiga seotud valdkondades.
The external experts must fulfil the same requirements of independence and comply with the same duty of cooperation provided for in Article 6 as the members of the Board of Auditors.
Väliseksperdid peavad vastama samadele sõltumatuse nõuetele ja täitma võrdselt nagu ka audiitorite kogu liikmed artikliga 6 ettenähtud koostöökohustust.
The Board of Auditors shall inform the FMC and report to the Standing Committee of the EFTA States regarding the audit referred to in Article 1.
Audiitorite kogu teavitab finantsmehhanismi komiteed ja esitab EFTA riikide alalisele komiteele aruande artiklis 1 osutatud auditi kohta.
The Board of Auditors shall propose its own terms of references concerning the audit referred to in Article 1 and submit them, after consultation with the FMC, to the Standing Committee of the EFTA States for adoption.
Audiitorite kogu teeb ettepaneku oma tegevussuuniste kohta seoses artiklis 1 osutatud auditiga ja esitab selle pärast konsulteerimist finantsmehhanismi komiteega vastuvõtmiseks EFTA riikide alalisele komiteele.
This Decision shall take immediate effect.
Käesolev otsus jõustub viivitamata.
OJ L 78, 24.3.2011, p. 57.
ELT L 78, 24.3.2011, lk 57.
OJ L 78, 24.3.2011, p. 58.
ELT L 78, 24.3.2011, lk 58.
No 12/12/COL
nr 12/12/COL,
amending, for the eighty-fourth time, the procedural and substantive rules in the field of state aid by introducing new chapters on the application of state aid rules to compensation granted for the provision of services of general economic interest and on the framework for state aid in the form of public service compensation
millega kaheksakümne neljandat korda muudetakse riigiabi menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uued peatükid riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes ja avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena antava riigiabi raamistiku kohta
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (the Authority),
EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet”),
Under Article 5(2)(b) of the Agreement on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (the Surveillance and Court Agreement), the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the Agreement on the European Economic Area (the EEA Agreement), if the EEA Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provide or if the Authority considers it necessary,
järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi „EMP leping”) käsitletakse, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,
On 20 December 2011, the European Commission adopted a Communication from the Commission on the application of the European Union State aid rules to compensation granted for the provision of services of general economic interest (OJ C 8, 11.1.2012, p. 4) and a Communication from the Commission, European Union framework for State aid in the form of public service compensation (2011, OJ C 8, 11.1.2012, p. 15),
20. detsembril 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu komisjoni teatise Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4) ning komisjoni teatise „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15),
Both Communications are also of relevance for the European Economic Area,
nimetatud teatised on olulised ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,
Uniform application of the EEA state aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area in line with the objective of homogeneity established in Article 1 of the EEA Agreement,
EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga,
According to point II under the heading ‘GENERAL’ on page 11 of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the European Commission,
EMP lepingu XV lisa leheküljel 11 oleva peatüki „ÜLDIST“ II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,
The Authority consulted the European Commission and the EFTA States by letters dated 10 January 2012 on the subject,
järelevalveamet konsulteeris Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega kõnealusel teemal 10. jaanuari 2012. aasta kirjades,
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new chapter on the application of state aid rules to compensation granted for the provision of services of general economic interest.
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes.
The new chapter is set out in Annex I to this Decision.
Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse I lisas.
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new chapter on the framework for state aid in the form of public service compensation.
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena antava riigiabi raamistiku kohta.
The new chapter is set out in Annex II to this Decision.
Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse II lisas.
PART VI:
VI OSA.
RULES ON PUBLIC SERVICE COMPENSATION, STATE OWNERSHIP OF ENTERPRISES AND AID TO PUBLIC ENTERPRISES
AVALIKE TEENUSTE EEST MAKSTAVAT HÜVITIST, RIIGI OSALUST ETTEVÕTETES JA AVALIK-ÕIGUSLIKELE ETTEVÕTETELE ANTAVAT ABI KÄSITLEVAD EESKIRJAD
Application of the state aid rules to compensation granted for the provision of services of general economic interest [1]1. Purpose and scope
Riigiabi eeskirjade kohaldamine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes [1]1 Eesmärk ja reguleerimisala
Services of general economic interest (SGEIs) play a central role in promoting social and territorial cohesion.
Üldist majandushuvi pakkuvad teenused mängivad keskset rolli sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel.
The Contracting Parties to the EEA Agreement, each within their respective powers, must take care that such services operate on the basis of principles and conditions which enable them to fulfil their missions.
EMP lepingu osalised peavad igaüks oma võimete piires tagama, et kõnealused teenused toimiksid selliste põhimõtete alusel ja sellistel tingimustel, mis võimaldaksid neil täita oma eesmärke.
Certain SGEIs can be provided by public or private undertakings [2] without specific financial support from EFTA States’ authorities.
Teatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid saavad riiklikud või eraettevõtjad [2] pakkuda ilma EFTA riikide ametiasutuste rahalise toetuseta.
Other services can only be provided if the authority concerned offers financial compensation to the provider.
Muid teenuseid saab pakkuda vaid tingimusel, et asjaomane ametiasutus annab teenusepakkujale rahalist hüvitist.
In the absence of specific EEA rules, EFTA States are generally free to determine how their SGEIs should be organised and financed.
Konkreetsete EMP eeskirjade puudumisel on EFTA riikidel üldjuhul vaba võimalus määrata, kuidas nende üldist majandushuvi pakkuvad teenused peaksid olema korraldatud ja rahastatud.
The purpose of this Chapter is to clarify the key concepts underlying the application of the state aid rules to public service compensation [3].
Käesoleva peatüki eesmärk on selgitada põhimõtteid, mille alusel kohaldatakse riigiabi eeskirju avalike teenuste hüvitamise suhtes [3].
It will therefore focus on those State aid requirements that are most relevant for public service compensation.
Seepärast keskendutakse neile riigiabi nõuetele, mis on avalike teenuste hüvitamise seisukohast kõige asjakohasemad.
On 20 December 2011, the European Commission (the Commission) issued a Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest [4] (Decision 2012/21/EU), which declares certain types of SGEI compensation constituting state aid to be compatible with the Treaty on the Functioning of the European Union (the Treaty) pursuant to Article 106(2) of the Treaty and exempts them from the notification obligation under Article 108(3) of the Treaty.
20. detsembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes [4] (edaspidi „otsus 2012/21/EL”), milles kuulutatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavad teatavat liiki hüvitised Euroopa Liidu toimimise lepinguga kokkusobivaks riigiabiks vastavalt nimetatud lepingu artikli 106 lõikele 2 ning vabastatakse need sama lepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.
Decision 2012/21/EU is envisaged to be incorporated into the EEA Agreement within the shortest possible time-limits.
Otsus 2012/21/EL püütakse inkorporeerida võimalikult kiiresti EMP lepingusse.
In parallel with this Chapter, the EFTA Surveillance Authority (the Authority) has adopted a Framework for state aid in the form of public service compensation (the Framework), which sets out the conditions under which state aid for SGEIs not covered by Decision 2012/21/EU can be declared compatible under Article 59(2) of the EEA Agreement.
Paralleelselt käesoleva peatükiga võttis EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) vastu raamistiku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „raamistik”), milles sätestatakse tingimused, mille alusel saab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitisena antava riigiabi, mis ei ole hõlmatud otsusega 2012/21/EL, kuulutada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 59 lõikega 2.
The Commission also envisages adopting an SGEI-specific de minimis Regulation clarifying that certain compensation measures do not constitute state aid within the meaning of Article 107 of the Treaty (the Regulation) [5].
Komisjonil on kavas vastu võtta ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva vähese tähtsusega abi määrus [5] (edaspidi „määrus”), milles selgitatakse, et teatavad hüvitusmeetmed ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.
Once adopted, the Regulation will be incorporated into the EEA Agreement.
Kui nimetatud määrus vastu võetakse, inkorporeeritakse see EMP lepingusse.
This Chapter is without prejudice to the application of other provisions of EEA law, in particular those relating to public procurement and requirements flowing from the EEA Agreement, including from sectoral legislation incorporated into the Agreement.
Käesolev peatükk ei piira muude EMP õiguse, eelkõige riigihankeid reguleerivate sätete ning EMP lepingust, sh lepingusse inkorporeeritud valdkondlikest õigusaktidest tulenevate nõuete kohaldamist.
Where a public authority chooses to entrust a third party with the provision of a service, it is required to comply with EEA law governing public procurement, contained in Annex XVI to the EEA Agreement.
Kui riiklik ametiasutus otsustab usaldada teenuse pakkumise kolmandale isikule, peab see toimuma EMP lepingu XVI lisas sisalduvate riigihankeid reguleerivate EMP õigusnormide kohaselt.
Also in cases where the directives on public procurement are wholly or partially inapplicable (for example, for service concessions and service contracts listed in Annex IIB to Directive 2004/18/EC [6], including different types of social services), the award may nevertheless have to meet requirements of the EEA Agreement on transparency, equality of treatment, proportionality and mutual recognition [7].
Samuti peavad juhul, kui riigihangete direktiivid on osaliselt või täielikult kohaldamatud (näiteks direktiivi 2004/18/EÜ [6] IIB lisas loetletud teenusekontsessioonid ja teenuselepingud, sealhulgas mitut liiki sotsiaalteenused), teenuse osutamise õiguse andmisel olema sellegipoolest täidetud EMP lepingus sätestatud läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja vastastikuse tunnustamise nõuded [7].
In addition to the issues addressed in this Chapter, Decision 2012/21/EU and the Framework, the Authority will answer individual questions that arise in the context of the application of the state aid rules to SGEIs [8].
Järelevalveamet vastab peale käesolevas peatükis lisaks otsuses 2012/21/EL ja raamistikus käsitletavate küsimuste ka üksikküsimustele, mis tekivad riigiabi eeskirjade kohaldamisel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes [8].
This Chapter is without prejudice to the relevant case-law of the Court of Justice of the European Union (the Court of Justice) and the EFTA Court.
Käesoleva peatükiga ei vaidlustata Euroopa Liidu Kohtu ja EFTA kohtu asjaomast pretsedendiõigust.
General provisions relating to the concept of state aid
2 Riigiabi mõistega seotud üldsätted
Concepts of undertaking and economic activity
2.1 Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste
Based on Article 61(1) of the EEA Agreement, the state aid rules generally only apply where the recipient is an ‘undertaking’.
Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1 kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kui abisaaja on „ettevõtja”.
Whether or not the provider of a service of general interest is to be regarded as an undertaking is therefore fundamental for the application of the state aid rules.
Seepärast on asjaolu, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkujat tuleb lugeda ettevõtjaks või mitte, riigiabi eeskirjade kohaldamisel määrava tähtsusega.
General principles
2.1.1 Üldpõhimõtted
The Court of Justice has consistently defined undertakings as entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed [9].
Euroopa Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena [9].
The classification of a particular entity as an undertaking thus depends entirely on the nature of its activities.
Seega sõltub konkreetse üksuse liigitamine ettevõtjaks täielikult tema tegevuse sisust.
This general principle has three important consequences:
Sellel üldpõhimõttel on kolm olulist tagajärge:
First, the status of the entity under national law is not decisive.
Esiteks ei ole üksuse riiklikust õigusest tulenev seisund otsustav.
For example, an entity that is classified as an association or a sports club under national law may nevertheless have to be regarded as an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Näiteks võib üksust, mida liigitatakse riikliku õiguse kohaselt assotsiatsiooniks või spordiklubiks, lugeda sellegipoolest ettevõtjaks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The only relevant criterion in this respect is whether it carries out an economic activity.
Ainus oluline kriteerium on siin, kas ta tegeleb majandustegevusega.
Second, the application of the state aid rules as such does not depend on whether the entity is set up to generate profits.
Teiseks ei sõltu riigiabi eeskirjade kohaldamine sellest, kas üksus on loodud kasumi saamiseks.
Based on the case-law of the Court of Justice and the General Court, non-profit entities can offer goods and services on a market too [10].
Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktika alusel võivad ka mittetulundusüksused pakkuda turul kaupu ja teenuseid [10].
Where this is not the case, non-profit providers remain of course entirely outside of state aid control.Third, the classification of an entity as an undertaking is always relative to a specific activity.
Kui kaupu ja/või teenuseid ei pakuta, jäävad mittetulundusüksused loomulikult riigiabi kontrollist täielikult välja.Kolmandaks on üksuse liigitamine ettevõtjaks alati seotud konkreetse tegevusega.
An entity that carries out both economic and non-economic activities is to be regarded as an undertaking only with regard to the former.
Üksust, mis tegeleb nii majandustegevuse kui ka mitte-majandustegevusega, tuleb lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega.
Two separate legal entities may be considered to form one economic unit for the purposes of the application of state aid rules.
Kaht eraldi juriidilist isikut võidakse riigiabi eeskirjade kohaldamise eesmärgil lugeda üht majandusüksust moodustavateks.
That economic unit is then considered to be the relevant undertaking.
Kõnealust majandusüksust loetakse asjaomaseks ettevõtjaks.
In this respect, the Court of Justice looks at the existence of a controlling share or functional, economic and organic links [11].
Euroopa Kohus arvestab enamusosaluse olemasolu või funktsionaalseid, majanduslikke ja orgaanilisi sidemeid [11].
On the other hand, an entity that in itself does not provide goods or services on a market is not an undertaking for the simple fact of holding shares, even a majority shareholding, when the shareholding gives rise only to the exercise of the rights attached to the status of shareholder or member as well as, if appropriate, the receipt of dividends, which are merely the fruits of the ownership of an asset [12].
Teisest küljest ei ole üksus, mis ei paku turul ei kaupu ega teenuseid, ettevõtja üksnes osaluse või enamusosaluse tõttu, juhul kui osalusest tuleneb vaid osaniku või liikme õiguste kasutamine ning olenevalt olukorrast dividendide saamine, mis on lihtsalt vara omamise tagajärg [12].
To clarify the distinction between economic and non-economic activities, the Court of Justice has consistently held that any activity consisting in offering goods and services on a market is an economic activity [13].
Selgitamaks majandustegevuse ja mitte-majandustegevuse erinevust, on Euroopa Kohus olnud järjekindlalt seisukohal, et mis tahes tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul, on majandustegevus [13].
The question whether a market exists for certain services may depend on the way those services are organised in the EFTA State concerned [14].
Küsimus, kas teatava teenuse jaoks on olemas turg, võib sõltuda sellest, kuidas asjaomased EFTA riigid on selle teenuse korraldanud [14].
The state aid rules only apply where a certain activity is provided in a market environment.
Riigiabi eeskirjad kehtivad üksnes juhul, kui teatav tegevus toimub turukeskkonnas.
The economic nature of certain services can therefore differ from one EFTA State to another.
Teatavate teenuste majanduslik olemus võib seega EFTA riigiti erineda.
Moreover, due to political choice or economic developments, the classification of a given service can change over time.
Pealegi võib konkreetse teenuse liigitus sõltuvalt poliitilistest valikutest või majandussündmustest aja jooksul muutuda.
What is not a market activity today may turn into one in the future, and vice versa.
See, mis täna ei ole turutegevus, võib tulevikus selleks muutuda, ja vastupidi.
The decision of an authority not to allow third parties to provide a certain service (for example, because it wishes to provide the service in-house) does not rule out the existence of an economic activity.
Ametiasutuse otsus mitte lubada kolmandatel isikutel teatavat teenust pakkuda (näiteks seepärast, et ta soovib pakkuda teenust ametiasutusesiseselt), ei välista majandustegevuse olemasolu.
In spite of such market closure, an economic activity can exist where other operators would be willing and able to provide the service in the market concerned.
Vaatamata turu sulgemisele võib majandustegevus eksisteerida, kui muud turuosalised sooviksid ja suudaksid pakkuda teenust asjaomasel turul.
More generally, the fact that a particular service is provided in-house [15] has no relevance for the economic nature of the activity [16].
Asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse ametiasutusesiseselt [15], ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust [16].
Since the distinction between economic and non-economic services depends on political and economic specificities in a given EFTA State, it is not possible to draw up an exhaustive list of activities that a priori would never be economic.
Kuna majanduslike ja mittemajanduslike teenuste erinevus sõltub konkreetse EFTA riigi poliitilistest ja majanduslikest iseärasustest, ei ole võimalik koostada ammendavat nimekirja tegevustest, mis a priori ei oleks kunagi majanduslikud.