natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This rate was changed to 15 % by the Act of 7 June 2007 (‘Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar’).
Maksumäära alandati 15 %ni 7. juuni 2007. aasta seadusega („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”).
For a detailed analysis of the concerns identified by the Authority, see Decision No 721/07/COL, Section 3.
Järelevalveameti kahtluste üksikasjalikumat analüüsi vt otsuse nr 721/07/COL jaotis 3.
Case C-156/98 Germany v Commission, [2000] ECR I-6857, paragraph 26.
Kohtuasi C-156/98, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 26.
See inter alia Section 3(3) of the State Aid Guidelines on the application of state aid rules to measures relating to direct business taxation.
Vt muu hulgas riigiabi suuniste jaotis 3 lõige 3 riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otseste maksude suhtes.
Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, paragraph 33.
Kohtuasi C-75/97, Belgia v. komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punkt 33.
Where double taxation agreements are in place, the right to tax will normally be given to the State where the place of effective management of the company is, including for operations which take place in other EEA States through a branch, etc. Hence, in the above given example, the taxation of a permanently established company in Iceland would be in Iceland, also for income generated outside the Icelandic territory.
Topeltmaksustamise vältimise lepingute olemasolu korral maksavad laevaomanikud tavaliselt maksu riigile, kust äriühingut tegelikult juhitakse, seal hulgas maksustatakse seal ka tegevused, mis toimuvad teistes EMP riikides, näiteks läbi äriühingu filiaali jne. Seega toimub eespool esitatud näites alaliselt Islandil tegutseva äriühingu maksustamine Islandil, samuti maksustatakse seal väljaspool Islandi territooriumi saadud tulu.
It would nevertheless only be the profits from the ship registered in the Icelandic International Ship register that would be subject to the tonnage tax regime.
Sellest hoolimata saab vaid IISi kantud laevade tulu maksustamisel kohaldada tonnaažitasu süsteemi.
The profits from the operations of the other ship would be taxed according to the normal company tax scheme.
Teise laeva käitamisest saadud kasumit maksustatakse tavalise ettevõtte maksumääraga.
The Icelandic authorities have confirmed this understanding.
Islandi ametiasutused on seda seisukohta kinnitanud.
Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Court Report, p. 74, paragraph 34; Case E-1/04 Fokus Bank [2004] EFTA Court Report p. 11, paragraph 20.
Kohtuasi E-6/98, Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet, EFTA Kohtu lahendid 1999, lk 74, punkt 34; Kohtuasi E-1/04, Fokus Bank, EFTA Kohtu lahendid 2004, lk 11, punkt 20.
See for example, Case C-270/83 Commission v France [1986] ECR 273, paragraph 13, and Case C-311/97 Royal Bank of Scotland [1999] ECR -2651, paragraph 22.
Vt näiteks kohtuasi C-270/83, Komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1986, lk 273, punkt 13, ja kohtuasi C-311/97, Royal Bank of Scotland, EKL 1999, lk I-2651, punkt 22.
Case C-471/04 Keller Holding [2006] ECR I-2017, paragraph 49.
Kohtuasi C-471/04, Keller Holding, EKL 2006, lk I-2017, punkt 49.
Case 270/83 Commission v France [1986] ECR 273, paragraph 13; Case C-311/97 Royal Bank of Scotland cited above, paragraphs 23-31; and Case C-253/03 CLT-UFA SA [2006] ECR I-1831, paragraphs 14-17.
Kohtuasi C-270/83, Komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1986, lk 273, punkt 13, ja kohtuasi C-311/97, Royal Bank of Scotland vt ülal, punktid 23-31, ja kohtuasi C-253/03, CLT-UFA SA, EKL 2006, lk I-1831, punktid 14-17.
Case C-221/89 Factortame Ltd. And others [1991] ECR I-3905, paragraphs 22-23.
Kohtuasi C-221/89, Factortame Ltd. ja teised, EKL 1991, lk I-3905, punktid 22-23.
As was the case in the Decision No 755/08/COL of 3 December 2008 where the scheme provided that what was required was a link with the flag of one of the EEA States.
Nagu 3. detsembri 2008. aasta otsuse nr 755/08/COL puhul, kus abikavas nõuti seost mõne EMP riigi lipuga.
See further the Authority’s decision on the Norwegian tonnage tax scheme, Decision No 755/08/COL of 3 December 2008.
Vt täpsemalt 3. detsembri 2008. aasta järelevalveameti otsus nr 755/08/COL Norra tonnaažitasu kava kohta.
The rates mentioned are those on the date of adoption of the Decision; they reflect the current currency rates.
Esitatud maksumäärad kehtisid otsuse vastuvõtmise päeval ja need vastavad praegustele valuutakurssidele.
The Authority considers, however, that even before the financial crisis had an impact on the Icelandic króna, the level of the Icelandic tax base was not in line with the rates applicable within the other EEA States, cf. Decision No 721/07/COL.
Kuid järelevalveamet arvab, et isegi enne seda, kui finantskriis oli Islandi kroonile mõju avaldanud, polnud Islandi maksubaas vastavuses teistes EMP riikides kehtestatud määradega, vt otsus nr 721/07/COL.
See Commission Decision 2005/417/EC of 30 June 2004 concerning a series of tax measures which Belgium is planning to implement for maritime transport, OJ L 150, 10.6.2005, p. 1.
Vt komisjoni otsus 2005/417/EÜ 30. juuni 2004. aasta mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas, ELT L 150, 10.6.2005, lk 1.
The Belgian authorities wanted to offer lower tax rates for larger ships which were going to be re-flagged.
Belgia ametiasutused tahtsid pakkuda madalamaid maksumäärasid suurematele laevadele, mis kavatsesid lippu vahetada.
There was a reduced rate for the tranche above 40000 tons in the Belgium case, which was accepted provided that the ship is new or have been registered under the flag of a third country during the five years preceding their entry into the Belgian system.
Belgia puhul oli alandatud maksumäär üle 40000 tonniste laevade puhul, millega oldi nõus juhul, kui laev oli uus või sõitnud viis aastat enne Belgia süsteemiga ühinemist mõne kolmanda riigi lipu all.
The Commission’s concern against this tax base divergence was that a low tax base might lead to a distortion of competition if it encourages non-Belgian ship-owners to transfer their ships from a Community register to the Belgian register.
Komisjoni mure seoses sellise maksubaasi erinevusega seisnes selles, et madal maksubaas võib viia konkurentsi moonutamiseni, kui see julgustab mittebelglastest laevaomanikke tooma üle oma laevu mõnest ühenduse registrist Belgia registrisse.
See Decision No 755/08/COL of 3 December 2008 on the notification of amendments to the Norwegian special tax system for shipping.
Vt 3. detsembri 2008. aasta otsus nr 755/08/COL Norra merendussektori erimaksusüsteemi muudatustest teavitamise kohta.
Decision No 93/2006 – Poland.
Otsus N 93/2006 – Poola.
This Act was adopted by Parliament on 17 March 2007 and published in the Official Law Gazette on 30 March 2007.
Nimetatud seaduse võttis Islandi parlament vastu 17. märtsil 2007 ja see avaldati Islandi Riigi Teatajas 30. märtsil 2007.
According to Article 17 of the Tonnage Tax Act, it entered into force on 1 January 2008.
Seadus jõustus 1. jaanuaril 2008 vastavalt tonnaažitasu seaduse artiklile 17.
The Icelandic authorities have indicated that the Icelandic Government had submitted a draft bill to the Parliament which was to postpone the entry into force of Act No 38/2007 until 1 January 2009.
Islandi ametiasutused on viidanud, et Islandi valitsus esitas parlamendile eelnõu seaduse nr 38/2007 jõustumise edasilükkamise kohta kuni 1. jaanuarini 2009.
The bill of law was submitted to Parliament on 28 November 2007 and was discussed on 4 December 2007.
Eelnõu esitati parlamendile 28. novembril 2007 ja seda arutati 4. detsembril 2007.
The bill was however not agreed upon and was consequently never sent to the second reading in Parliament.
Seaduseelnõu suhtes üksmeelt ei saavutatud ja seda parlamenti teisele lugemisele ei saadetud.
No 305/09/COL
nr 305/09/COL,
on the power sales agreement entered into by Notodden municipality and Becromal Norway AS
Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vahel sõlmitud energiamüügilepingu kohta
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], Having regard to the Agreement on the European Economic Area [2], and in particular Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTA JÄRELEVALVEAMET [1], võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], and in particular Article 24 thereof,
võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut [3] ja eriti selle artiklit 24,
Having regard to Article 1(3) of Part I and Articles 4(2), 4(4) and 7(2) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 [4] I osa artikli 1 lõiget 3 ning II osa artikli 4 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 7 lõiget 2,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [5], and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele [5] ja võttes nende märkusi arvesse
The Authority’s Decision No 718/07/COL to initiate the formal investigation procedure was published in the Official Journal of the European Union and in the EEA Supplement hereto [6].
Järelevalveameti otsus nr 718/07/COL ametliku uurimismenetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes [6].
By letter dated 4 February 2008 (Event No 463572), the Norwegian authorities have submitted comments to the opening decision.
Norra valitsus esitas oma märkused uurimismenetluse alustamise otsuse kohta 4. veebruari 2008. aasta kirjas (toiming nr 463572).
By letter dated 21 May 2008, the aid recipient, Becromal Norway AS, requested a meeting with the Authority.
21. mai 2008. aasta kirjas palus abisaaja, Becromal Norway AS kokkusaamist järelevalveametiga.
A meeting was held at the Authority’s premises on 11 June 2008.
Kohtumine toimus 11. juunil 2008 järelevalveameti ruumides.
Description of the investigated measure
Uuritud meetme kirjeldus
Notodden is a municipality in the County of Telemark in south-eastern Norway.
Notodden on omavalitsus Telemarki maakonnas Kagu-Norras.
Located where two rivers flow into the lake Heddalsvatnet, the municipality has significant hydropower resources within its limits.
Asudes kohas, kus kaks jõge voolavad Heddalsvatneti järve, on omavalitsuse territooriumil märkimisväärsed hüdroenergiavarud.
In that capacity, the municipality is entitled to receive a certain amount of so-called ‘concession power’ from concessionaires for waterfall exploitation every year.
Seda arvestades on omavalitsusel õigus saada kontsessionääridelt kose kasutamise eest igal aastal teatav kogus nn kontsessioonienergiat.
The system of concession power is laid down in Section 2(12) of the Industrial Licensing Act and Section 12(15) of the Waterfalls Regulation Act [7].
Kontsessioonienergia süsteem on sätestatud tööstusettevõtete litsentsimise seaduse 2. jao lõikes 12 ja koskede kasutamise reguleerimise seaduse 12. jao lõikes 15 [7].
According to these provisions, which are identical in wording, counties and municipalities in which a power plant is located are entitled to receive up to 10 per cent of a plant’s yearly production at a price determined by the State.
Vastavalt nimetatud (identse sõnastusega) sätetele on maakondadel ja omavalitsustel, kelle territooriumil elektrijaam asub, õigus saada riigi poolt määratud hinnaga kuni 10 % jaama aastasest elektrienergia toodangust.
With respect to concessions granted prior to 1959, such as the concession in the case at hand, the price is based on the so-called ‘individual costs’ of the plant, unless a lower price is agreed on [8].
Kuna kõnealune kontsessioon on antud enne 1959. aastat, põhineb hind, kui ei ole kokku lepitud madalamas hinnas, jaama nn konkreetsetel kuludel [8].
Thus, the price of concession power will normally be lower than the market price.Each municipality’s entitlement to concession power is decided on the basis of its ‘general electric power supply needs’.
Seega on kontsessioonienergia hind üldjuhul turuhinnast madalam.Iga omavalitsuse õigus saada kontsessioonienergiat otsustatakse tema „üldise energiavajaduse” alusel.
According to the Norwegian Water Resources and Energy Directorate, this includes electric power for industry, agriculture and households, but not power for power intensive industries and wood conversion [9].
Norra veevarude ja energeetika direktoraadi andmetel hõlmab see tööstuse, põllumajanduse ja kodumajapidamiste jaoks mõeldud elektrit, kuid mitte energiamahuka tööstuse ja puidutöötlemistööstuse jaoks mõeldut [9].
From 1988 Notodden municipality had been entitled to approximately 3,9 GWh from the Sagafoss waterfall located in Notodden, which appears to have been raised to 7,114 GWh in 2002 [10].
Alates 1988. aastast on Notoddeni omavalitsusel olnud õigus saada Notoddenis asuva Sagafossi kose pealt ligikaudu 3,9 GWh, mis paistab olevat 2002. aastal tõusnud 7,114 GWh tasemele [10].
In addition to the concession power volumes that the municipality was entitled to under the regulations on concession power, Notodden municipality appears to have had its own rights of use of the waterfall Sagafoss in Notodden.
Lisaks õigusele saad kontsessioonienergiat vastavalt kontsessioonienergia määrustele paistab Notoddeni omavalitsusel olema õigus Notoddenis asuvat Sagafossi koske ka ise kasutada.
This right of use was exploited by Tinfos AS and not by the municipality itself.
Seda kasutusõigust ei kasutanud omavalitsus ise, vaid ettevõtja Tinfos AS.
In return, the municipality was entitled to additional volumes of electric power from the plant.
Vastutasuks oli omavalitsusel õigus saada nimetatud ettevõtja elektrijaamalt täiendavat elektrienergiat.
The price was set at 13,5 øre/kWh for concession power and the additional volume alike.
Hinnaks oli määratud nii kontsessioonienergia kui ka täiendava elektrienergiakoguse puhul 13,5 Norra ööri / kWh.
After 31 March 2006, the municipality has only been entitled to buy the volume constituting the concession power, and the prices established for the municipality’s purchase of such power has been applicable since then.
Pärast 31. märtsi 2006 on omavalitsusel olnud õigus osta vaid kontsessioonienergiale vastav energiakogus ja sellest ajast peale on kehtinud omavalitsusele sellise energia ostmiseks kehtestatud hinnad.
The relevant legal basis for the municipalities’ right to concession power, referred to above, expressly states that municipalities may dispose of the concession power as they see fit, irrespective of the fact that the amount to which they are entitled is calculated on the basis of their ‘general electric power supply needs’.
Omavalitsuste kontsessioonienergia saamise õiguse õiguslikus aluses, millele on eespool viidatud, väljendatakse selgesõnaliselt, et omavalitsus võib kasutada kontsessioonienergiat oma äranägemisel, vaatamata asjaolule, et energiakogus, millele neil on õigus, arvutatakse nende „üldise energiavajaduse” alusel.
Thus, there is nothing to prevent municipalities from selling this power to power intensive industries, or any other industry, established within the municipality.
Seega ei takista miski omavalitsusi müümast kõnealust energiakogust energiamahukale või mis tahes muule tööstusele, mis asub omavalitsuse territooriumil.
Against this background, on 10 May 2002, the municipality entered into an agreement [12] with the aluminium foil producer Becromal concerning the resale of the power volumes to which it was entitled under the agreement with Tinfos.
Nii sõlmis omavalitsus 10. mail 2002 alumiiniumfooliumitootjaga Becromal lepingu [12] selle energiakoguse edasimüügi kohta, millele tal oli õigus vastavalt Tinfosiga sõlmitud lepingule.
The agreement takes retroactive effect and, therefore, also governs the power volumes sold to Becromal from 14 May 2001 until the date of signature of the contract.
Leping kehtib tagasiulatuvalt ja käsitleb seetõttu energiakogust, mis müüdi Becromalile alates 14. maist 2001 kuni lepingu allakirjutamise kuupäevani.
From July to December 2006, the municipality paid 11,235 øre/kWh and sold the power to Becromal at 15,21 øre/kWh.
aasta juulist detsembrini maksis omavalitsus 11,235 Norra ööri / kWh ja müüs Becromalile hinnaga 15,21 Norra ööri / kWh.
From January through March 2007, the municipality paid 10,425 øre/kWh and sold at 14,20 øre/kWh [14].By letter dated 4 March 2007 [15], Becromal requested a prolongation of the power purchase agreement.
Jaanuarist märtsini 2007 maksis omavalitsus 10,425 Norra ööri / kWh ja müüs hinnaga 14,20 Norra ööri / kWh [14].Becromal taotles 4. märtsi 2007. aasta kirjas [15] energiaostulepingu pikendamist.
It also asked whether higher volumes could be included in the contract.
Samuti küsis ta, kas lepingusse saaks kirjutada suuremaid koguseid.
In respect of the period from 2008 to 2010, it upheld its previous position that the contract must be on market terms [16].
Ajavahemiku 2008–2010 suhtes jäi omavalitsus oma endisele seisukohale, et leping tuleb sõlmida turutingimustel [16].
The municipality has later confirmed that no formal agreement has yet been entered into.
Omavalitsus on hiljem kinnitanud, et formaalset lepingut ei ole veel sõlmitud.
Nor have negotiations been held with respect to the period after 1 January 2008 [17].
Samuti ei ole peetud läbirääkimisi ajavahemiku kohta pärast 1. jaanuari 2008 [17].
The Norwegian authorities have submitted their comments by forwarding a letter from Notodden municipality.
Norra ametiasutused esitasid oma märkused, edastades Notoddeni omavalitsuse saadetud kirja.
The municipality argues, primarily, that the market price for long-term over-the-counter (OTC) contracts at Nord Pool was in fact roughly similar to the price agreed between the municipality of Notodden and Becromal.
Omavalitsus väidab, et pikaajaliste börsiväliste lepingute turuhind oli Nord Poolis tõesti ligikaudu sama, mis Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vahel kokkulepitu.
In fact, according to the table ‘Prices of electric energy traded in the wholesale market and concession power — 1994-2005’ downloaded from the homepage of Statistics Norway [18], the average price for contracts of 1 to 5 years’ duration in 2001 was 13,6 øre/kWh, whilst the price agreed between Notodden and Becromal was 13,5 øre/kWh.
Norra Statistikaameti kodulehelt allalaaditud tabeli „Hulgiturul müüdud elektrienergia ja kontsessioonienergia hinnad aastatel 1994–2005” [18] kohaselt oli 2001. aastal keskmine hind 1–5 aastat kestvate lepingute puhul 13,6 Norra ööri / kWh, samal ajal kui Notoddeni ja Becromali vahel kokku lepitud hind oli 13,5 Norra ööri / kWh.
The municipality recognises that contract price and that appearing in the table from Statistics Norway are both significantly lower than the Nord Pool spot price.
Omavalitsus tunnistab, et lepinguline hind ja Norra Statistikaameti tabelis olev hind on mõlemad Nord Pooli hetkehinnast oluliselt väiksemad.
In that respect, it points out that the difference between the price to Becromal and the market price in the range of NOK 17,5 million, mentioned in a letter from the municipality to the company and referred to in the opening decision, actually refers to the difference between the agreed price and the spot price.
Omavalitsus juhib seoses sellega tähelepanu sellele, et Becromaliga kokkulepitud hinna ja turuhinna vahe (umbes 17,5 miljonit Norra krooni), mida on nimetatud omavalitsuse ettevõtjale saadetud kirjas ja millele on viidatud uurimismenetluse algatamise otsuses, on tegelikult kokkuleppehinna ja hetkehinna vahe.
With regard to the relevant benchmark price, the municipality argues that the contract price should be compared to the price for OTC contracts and not to the spot price.
Omavalitsus väidab asjaomase võrdlushinna kohta, et lepinguhinda tuleks võrrelda börsiväliste lepingute hinna ja mitte hetkehinnaga.
Although the municipality could have sold the power volumes purchased under this agreement on the spot market, thereby potentially obtaining a higher price, it is argued that this would expose the municipality to significant financial risk.
Ehkki omavalitsus oleks võinud müüa lepingu alusel ostetud energiakoguseid hetketurul, võides seeläbi kõrgemat hinda saada, väidetakse, et see oleks tähendanud talle märkimisväärset finantsriski.
The Norwegian authorities describe the contract with Becromal as a back-to-back contract, designed to secure the municipality against financial loss.
Norra ametiasutused kirjeldavad Becromaliga sõlmitud lepingut kompensatsioonilepinguna, millega kindlustatakse omavalitsus rahalise kahju vastu.
State aid within the meaning of Article 61(1) EEA and the Authority’s doubts in the opening decision
Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses ja järelevalveameti kahtlused uurimismenetluse algatamise otsuses
State aid within the meaning of Article 61(1) EEA Agreement is defined as follows:
Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on määratletud järgmiselt:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”
It follows from this provision that, for State aid within the meaning of the EEA to be present, the aid must be granted through State resources; it must confer a selective economic advantage upon the recipient(s); the beneficiary must be an undertaking within the meaning of the EEA Agreement and the aid measure must be capable of distorting competition and affecting trade between the contracting parties.
Sellest sättest järeldub, et abi peab EMP lepingu tähenduses riigiabi olemasolu jaoks olema antud riigi vahenditest; see peab andma abisaaja(te)le valikulise eelise; abisaaja peab olema ettevõtja EMP lepingu tähenduses ning abi peab võima moonutada konkurentsi ja mõjutama lepinguosaliste vahelist kaubandust.
In the opening decision, the Authority considered that the contract between Notodden municipality and Becromal would confer a selective advantage on Becromal, and, thus, involve aid, if the price agreed between the parties did not correspond to the market price.
Järelevalveamet arvas uurimismenetluse algatamise otsuses, et Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vaheline leping annaks Becromalile valikulise eelise ning sisaldab seega abi, kui lepinguosaliste kokku lepitud hind ei vasta turuhinnale.
The Authority held that the facts of the case indicated that the contract price might have been lower than the market price.
Järelevalveameti arvates näitasid juhtumi asjaolud, et lepingujärgne hind võis olla turuhinnast madalam.
Firstly, the Authority pointed out that the price in the municipality’s power sales contract with Becromal reflected its own purchase price under the contract with Tinfos.
Järelevalveamet rõhutas, et omavalitsuse ja Becromali energiamüügilepingu järgne hind peegeldas hinda, millega omavalitsus ostis energiat Tinfosiga sõlmitud lepingu alusel.
As this price, in turn, was partly based on the price for concession power and partly reflected compensation to the municipality for Tinfos’ exploitation of the municipality’s right of use to the waterfall, it was likely to be considerably lower than the market price.
Kuna see hind omakorda põhines kontsessioonienergia hinnal ja peegeldas osaliselt hüvitist omavalitsusele selle eest, et Tinfos kasutas omavalitsuse kosekasutusõigust, oli see tõenäoliselt turuhinnast oluliselt madalam.