natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such an approach is attractive as it provides many of the benefits of the asset purchase approach from the perspective of restoring confidence in the banking system, while limiting the immediate budgetary impact.
Selline lähenemisviis on atraktiivne, kuna kätkeb endas vara ostmisega kaasnevaid eeliseid, taastades pangandussüsteemis usalduse, kuid piirates samal ajal vahetut mõju eelarvele.
In a context of scarce budgetary resources, it may be appropriate to focus asset-relief measures on a limited number of banks of systemic importance.
Nappide eelarvevahendite kontekstis võib olla sobilik keskenduda toetusmeetmetele piiratud arvul pankades, mis on finantssüsteemi jaoks eriti tähtsad.
For some EFTA States, asset relief for banks may be severely constrained, due to their existing budgetary constraints and/or the size of their banks’ balance sheet relative to GDP.
Mõne EFTA riigi puhul võivad pankade vara suhtes kohaldatavate toetusmeetmete võtmise võimalusi oluliselt kitsendada riigi eelarvepiirangud ja/või pankade bilansi suurus võrreldes SKPga.
Need for a common and coordinated approach within the EEA
Vajadus ühise ja kooskõlastatud ning kogu EMPd hõlmava lähenemisviisi järele
In considering some form of asset-relief measures, there is a need to reconcile the immediate objectives of financial stability and bank lending with the need to avoid longer-term damage to the banking sector within the EEA, to the EEA market and to the broader economy.
Toetusmeetmete teatavat vormi kaaludes tuleb finantsstabiilsust ja laenuandmist käsitlevad esmased eesmärgid ühitada vajadusega vältida pikaajalist kahju EMP pangandussektorile, EMP turule ja majandusele laiemalt.
This can be achieved most effectively by a common and coordinated approach within the EEA, with the following broad objectives:
Seda on võimalik kõige tõhusamalt saavutada ühise ja kooskõlastatud, kogu EMPd hõlmava lähenemisviisi kaudu, millel on järgmised laiemad eesmärgid:
boosting market confidence by demonstrating a capacity for an effective EEA level response to the financial crisis and creating the scope for positive spillovers among EEA States and on the wider financial markets,
suurendada turul usaldust, ilmutades suutlikkust reageerida EMP tasandil tõhusalt finantskriisile ning luues võimaluse positiivse kõrvalmõju tekkeks EMP riikides ja finantsturgudel laiemalt;
limiting negative spillovers among EEA States, where the introduction of asset-relief measures by a first-mover EEA State results in pressure on other EEA States to follow suit and risks launching a subsidy race between EEA States,
piirata negatiivse kõrvalmõju teket EMP riikides, keda esimesena toetusmeetmed kasutusele võtnud EMP riigi tegutsemine survestab käituma samal viisil, võides esile kutsuda EMP riikide omavahelise võistlemise toetuste andmisel;
protecting the EEA market in financial services by ensuring consistency in asset-relief measures introduced by the EEA States and resisting financial protectionism,
kaitsta EMP finantsteenuste turgu EMP riikide võetud toetusmeetmete järjepidevuse tagamise ja finantsprotektsionismile vastuseismise kaudu;
ensuring compliance with State aid control requirements and any other legal requirements by further ensuring consistency among asset-relief measures, and by minimising competitive distortions and moral hazard.
tagada riigiabi kontrollinõuete ja muude õigusnõuete järgimine toetusmeetmete järjepidevuse tagamise ning konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu minimeerimise kaudu.
Coordination among EEA States would only be necessary at a general level and could be achieved while retaining sufficient flexibility to tailor measures to the specific situations of individual banks.
Kooskõlastamine EMP riikide vahel oleks vajalik ainult üldisel tasandil ja samal ajal võiks säilida piisav paindlikkus, et võtta meetmeid, mis on koostatud eri pankade olukorda täpselt arvestades.
In the absence of sufficient coordination ex ante, many of these objectives will only be met by additional State aid control requirements ex post.
Piisava eelkooskõlastamise puudumisel saavutatakse paljud osutatud eesmärgid ainult täiendavate riigiabi kontrollinõuete kaudu tagantjärele.
Common guidance on the basic features of relief measures would, therefore, help to minimise the need for corrections and adjustments as a result of assessment under the State aid rules.
Toetusmeetmete peamisi omadusi käsitlevad ühtsed suunised aitaksid seetõttu minimeerida riigiabi eeskirjade alusel tehtavatest hindamistest tulenevate paranduste ja kohanduste tegemise vajadust.
Such guidance is provided in the following sections.
Osutatud suunised esitatakse järgmistes osades.
Guidelines on the application of State aid rules to asset-relief measures
Suunised, mis käsitlevad riigiabi eeskirjade kohaldamist varade suhtes kohaldatavate toetusmeetmete suhtes
It is the normal duty of banks to assess the risk of the assets they acquire and to make sure they can cover any associated losses [6].
Kõikidel pankadel on kohustus hinnata omandatud varadega seotud ohte ja tagada, et nad suudavad katta võimalikud kahjud. [6] Langenud väärtusega varade suhtes kohaldatavaid toetusmeetmeid võib aga pidada finantsstabiilsust toetavateks meetmeteks.
Asset relief may however be considered to support financial stability.
Riigi võetud toetusmeetmed kujutavad endast riigiabi juhul, kui need vabastavad abi saava panga kohustusest kajastada langenud väärtusega varadest tulenevat kahjumit või võimaliku kahjumiga seotud reserve (või hüvitavad need) ja/või vabastavad normkapitali muudeks otstarveteks.
Public asset-relief measures are State aid inasmuch as they free the beneficiary bank from (or compensate for) the need to register either a loss or a reserve for a possible loss on its impaired assets and/or free regulatory capital for other uses.
See kehtib näiteks siis, kui langenud väärtusega varasid ostetakse või kindlustatakse turuhinnast kõrgema hinnaga või kui tagatise hind ei ole piisavalt suur, et hüvitada võimalik maksimaalne kohustus, mida riik peab tagatise raames täitma.
Any aid for asset-relief measures should, however, comply with the general principles of necessity, proportionality and minimisation of the competition distortions.
Toetusmeetmete raames antav abi peaks siiski vastama abi vajalikkust, proportsionaalsust ja konkurentsimoonutuste minimeerimist käsitlevatele üldpõhimõtetele.
Such assistance implies serious distortions of competition between beneficiaries and non-beneficiary banks and among beneficiary banks with different degrees of need.
Selline abi võib märkimisväärselt moonutada konkurentsi abi saavate pankade ja muude pankade vahel ning abi saavate pankade vahel, kellel on erinevad vajadused.
Non-beneficiary banks that are fundamentally sound may feel obliged to consider seeking government intervention to preserve their competitive position in the market.
Pangad, kes abi ei saa, sest neil ei ole probleeme, võivad jõuda järeldusele, et nad peavad turul konkurentsis püsimiseks riigilt abi paluma.
Similar distortions in competition may arise among EEA States, with the risk of a subsidy race between EEA States (trying to save their banks without regard to the effects on banks in other EEA States) and a drift towards financial protectionism and fragmentation of the internal market.
Samalaadset konkurentsimoonutust võib esineda ka EMP riikide vahel: oht seisneb selles, et EMP riigid hakkavad toetuste andmisel omavahel võistlema (soovitakse päästa enda panku, arvestamata selle mõju teiste EMP riikide pankadele) ning toimub pööre finantsprotektsionismi ja siseturgude killunemise suunas.
Participation in the asset-relief scheme should therefore be conditioned upon clearly defined and objective criteria, in order to avoid that individual banks take unwarranted advantage.
Seetõttu tuleks toetusmeetmete kohaldamiseks kehtestada selgelt määratletud objektiivsed kriteeriumid, et üksikud pangad ei saaks põhjendamatut eelist.
The EFTA Surveillance Authority (hereinafter the ‘Authority’) established the principles governing the application of the State aid rules and, in particular, Article 61(3)(b) of the EEA Agreement to any support measure for banks in the context of the global financial crisis in its Guidelines on financial institutions [8].
EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) kehtestas finantsasutuste suunistes põhimõtted, millega reguleeritakse riigiabi eeskirjade ja eeskätt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamist pankadele ülemaailmse finantskriisi olukorras suunatud toetusmeetmete suhtes.
The Authority subsequently provided more detailed guidance on the practical implementation of these principles to recapitalisation in a new Chapter to the State Aid Guidelines [9].
Seejärel esitas järelevalveamet riigiabi suuniste uues peatükis üksikasjalikumad suunised kõnealuste põhimõtete kohaldamise kohta rekapitaliseerimise suhtes.
In the same vein, the following guidelines, based on the same principles, identify the key features of asset-relief measures or schemes, which determine their effectiveness as well as their impact on competition.
Alljärgnevates suunistes, mis toetuvad samadele põhimõtetele, esitatakse langeva väärtusega varade suhtes kohaldatavate toetusmeetmete või -kavade olulisemad omadused, millest oleneb nende tõhusus ja mõju konkurentsile.
These guidelines apply equally to all banks that are granted asset relief irrespective of their individual situation but the practical implications of their application may vary depending on the risk profile and viability of a beneficiary.
Kõnealuseid suuniseid kohaldatakse võrdselt kõikide pankade suhtes, kellele toetust antakse, sõltumata nende individuaalsest olukorrast. Suuniste kohaldamine võib praktikas siiski erineda sõltuvalt abisaaja riskiprofiilist ja elujõulisusest.
The principles of these guidelines apply mutatis mutandis where two or more EEA States coordinate measures to provide asset relief to cross-border banks.
Suuniste põhimõtteid kohaldatakse mutatis mutandis juhul, kui vähemalt kaks EMP riiki kooskõlastavad omavahel meetmeid, et anda abi piiriüleselt tegutsevatele pankadele.
The present guidance aims at setting coordinated principles and conditions to ensure the effectiveness of asset-relief measures in the EEA market as far as possible, taking account of the long term objective of a return to normal market conditions, while remaining flexible enough so as to cater for specific features or provide additional measures or procedures at individual or national levels for reasons of financial stability.
Käesolevate suunistega soovitakse määrata kindlaks kooskõlastatud põhimõtted ja tingimused, millega tagatakse toetusmeetmete maksimaalne tõhusus EMP turul, võttes arvesse pikaajalist eesmärki taastada normaalsed turutingimused. Seejuures on suunised piisavalt paindlikud, et arvestada üksikjuhtude või riikide tasandil teatavaid erijooni või näha ette lisameetmeid või algatada menetlusi finantsstabiilsuse tagamiseks.
Effective asset relief measures should have as a consequence the maintenance of lending to the real economy.
Tõhusate toetusmeetmetega peaks olema võimalik tagada laenamise jätkumine reaalmajandusele.
Appropriate identification of the problem and options for solution: full ex-ante transparency and disclosure of impairments and an upfront assessment of eligible banks
Probleemi ja lahenduste asjakohane tuvastamine: väärtuse langust käsitlev täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine ning abikõlblike pankade eelhindamine
Any asset relief measure must be based on a clear identification of the magnitude of the bank’s asset-related problems, its intrinsic solvency prior to the support and its prospects for return to viability, taking into due consideration all possible alternatives, in order to facilitate the necessary restructuring process, prevent distortion in the incentives of all players and avoid waste of state resources without contributing to resumption in the normal flow of credit to the real economy.
Enne toetusmeetmete võtmist peab olema selgelt kindlaks tehtud panga varadega seotud probleemide ulatus, panga tegelik maksevõime enne toetuse saamist ning tema võimalused elujõulisuse taastamiseks, kusjuures nõuetekohaselt tuleb arvestada ka kõiki muid valikuvõimalusi, et lihtsustada vajalikku ümberkorraldusprotsessi, ennetada kõigile osalejatele pakutavate stiimulite moonutamist ning vältida riigi vahendite raiskamist, tagades, et toetusmeetmetega edendatakse naasmist tavaolukorda, kus reaalmajandusele antakse jälle laenu.
Therefore, in order to minimise the risk of a recurrent need for state interventions in favour of the same beneficiaries, the following criteria should be satisfied as a prerequisite for benefitting from asset relief:
Vältimaks ohtu, et samad abisaajad vajavad korduvalt riigiabi, peaks langeva väärtusega vara suhtes antavat abi taotlev pank täitma järgmised eeltingimused:
Applications for aid should be subject to full ex ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority, in line with the principles of valuation developed in section 5.5 [10].
abikõlblikud pangad peaksid abitaotlusi tehes esitama eelnevalt läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse, kasutades selleks sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust kooskõlas osas 5.5 esitatud hindamispõhimõtetega.
Such disclosure of impairments should take place prior to government intervention.
Selline vara väärtuse langust käsitlevate andmete avalikustamine peaks toimuma enne valitsuse sekkumist.
This should lead to the identification of the aid amount and of the incurred losses for the bank from the asset transfer [11].An application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank’s activities and balance sheet, with a view to assessing the bank’s capital adequacy and its prospects for future viability (viability review).
Selle alusel tuleks kindlaks määrata abisumma suurus ning varade üleandmisest tulenev panga kahjum; [11] üksikpanga abitaotluse esitamise järel tuleks kontrollida asjaomase panga tegevust ja bilanssi ning hinnata panga kapitali adekvaatsust ja tema edasise elujõulisuse väljavaateid (elujõulisuse kontroll).
This review must occur in parallel with the certification of the impaired assets covered by the asset relief programme but, given its scale, could be finalised after the bank enters into the asset relief programme.
Kontroll peab toimuma samaaegselt abikavaga hõlmatud langenud väärtusega varade tõendamisega, kuid kuna tegemist on ulatusliku protsessiga, võib selle lõpule viia ka pärast seda, kui pank on abikavaga liitunud.
The results of the viability review shall be notified to the Authority and will be taken into account in the assessment of necessary follow-up measures (see section 6).
Elujõulisuse kontrolli tulemused esitatakse järelevalveametile ning neid arvestatakse vajalike järelmeetmete hindamisel (vt 6. osa).
Burden-sharing of the costs related to impaired assets between the State, shareholders and creditors
Langeva väärtusega varadega seotud kulude jagamine riigi, aktsionäride ja võlausaldajate vahel
As a general principle, banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent.
Põhimõtteliselt peaksid pangad kandma võimalikult suure osa langeva väärtusega varadega seotud kahjumist.
This requires, firstly, full ex ante transparency and disclosure, followed by the correct valuation of assets prior to government intervention and a correct remuneration of the State for the asset relief measure, whatever its form, so as to ensure equivalent shareholder’s responsibility and burden-sharing irrespective of the exact model chosen.
See eeldab esiteks langeva väärtusega varade kohta läbipaistvate ja täielike andmete eelnevat avalikustamist, varade väärtuse korrektset hindamist enne valitsuse meetmeid ning valitsusele mis tahes vormis toetusmeetme eest makstavat asjakohast hüvitist, millega tagatakse aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine sõltumata sellest, milline mudel valiti. Kõik osutatud tegurid kokku peaksid tagama vastutuse jagamise sidususe eri vormis riigiabi meetmete puhul, võttes arvesse abimeetmete eripära.
Once assets have been properly evaluated and losses are correctly identified [13], and if this would lead to a situation of technical insolvency without state intervention, the bank should be put either into administration or be wound up, according to EEA and national law.
Kui pärast langenud väärtusega varade väärtuse nõuetekohast hindamist ja kahjumi kindlaksmääramist [13] selgub, et pank oleks ilma riigi sekkumiseta tehniliselt maksevõimetu, tuleks määrata pangale pankrotihaldur või pank vastavalt EMP ja riiklikele õigusaktidele likvideerida.
In such a situation, with a view to preserving financial stability and confidence, protection or guarantees to bondholders [14] may be appropriate.
Sellises olukorras võib olla asjakohane pakkuda võlakirjade omanikele kaitset või garantiisid, [14] et tagada finantsstabiilsus ja usaldusväärsus.
Where putting a bank into administration or its orderly winding up appears unadvisable for reasons of financial stability [15], aid in the form of guarantee or asset purchase, limited to the strict minimum, could be awarded to banks so that they may continue to operate for the period necessary to allow them to devise a plan for either restructuring or orderly winding-up.
Kui pangale pankrotihalduri määramine või likvideerimine ei ole finantsstabiilsuse seisukohast hea lahendus, [15] võiks pankadele abi anda üksnes vajaliku miinimumiga piirduva tagatise või varade ostmise vormis, et nad oleksid võimelised oma tegevust jätkama, kuni on võimalik koostada kava, mis hõlmaks panga ümberkorraldamist või likvideerimist.
In such cases, shareholders should also be expected to bear losses at least until the regulatory limits of capital adequacy are reached.
Sellistes olukordades peaksid ka aktsionärid kahjumit kandma vähemalt seni, kuni panga kapitali adekvaatsus jõuab seadusega ettenähtud tasemele.
Nationalisation options may also be considered.
Kaaluda võib ka riigistamise võimalust.
Where it is not possible to achieve full burden-sharing ex ante, the bank should be requested to contribute to the loss or risk coverage at a later stage, for example in the form of claw-back clauses or, in the case of an insurance scheme, by a clause of ‘first loss’, to be borne by the bank (typically with a minimum of 10 %) and a clause of ‘residual loss sharing’, through which the bank participates with a percentage (typically with a minimum of 10 %) of any additional losses [16].
Kui kulude täielikku jaotamist ei ole võimalik eelnevalt saavutada, tuleks pangalt nõuda, et ta osaleks hiljem kahjumi või riskide katmisel näiteks tagastusklauslite kaudu. Kindlustuskava puhul võiks kasutada esmakahjumi klauslit, mis käsitleb panga kanda jäävat osa (tavaliselt vähemalt 10 %), ning ülejäänud kahjumi jagamise klauslit, mille kaudu pank osaleb teatava protsendi ulatuses (tavaliselt vähemalt 10 %) võimalikes muudes kahjudes. [16]
As a general rule, the lower the contribution upfront, the higher the need for a shareholder contribution at a later stage, either in the form of a conversion of state losses into bank shares and/or in the form of additional compensatory measures to limit the distortion of competition when assessing necessary restructuring.
Üldiselt on nii, et mida vähem pank eelnevalt kuludes osaleb, seda suurem peab olema aktsionäride panus hiljem, kusjuures hüvitamine peab toimuma valitsuse kahjumi panga aktsiateks muutmise kaudu ja/või võttes muid täiendavaid hüvitusmeetmeid, millega piiratakse konkurentsimoonutusi võimalike ümberkorralduste hindamisel.
Aligning incentives for banks to participate in asset relief with public policy objectives
Toetusmeetmetes osalemiseks pankadele pakutavate stiimulite ühtlustamine avalike eesmärkidega
As a general feature, impaired asset relief programmes should have an enrolment window limited to 6 months from the launch of the scheme by the government.
Langenud väärtusega varade suhtes kohaldatavate abikavadega liitumiseks peaks üldiselt kehtestama kuuekuulise tähtaja alates abikava väljakuulutamisest riigi poolt. Nii on võimalik piirata pankade võimalusi viivitada kohustuslike andmete esitamisega lootuses, et hiljem antaks veelgi suuremat toetust.
This will limit incentives for banks to delay necessary disclosures in the hope of higher levels of relief at a later date, and facilitate a rapid resolution of the banking problems before the economic downturn further aggravates the situation.
Samal ajal tagatakse pankade probleemide kiire lahendamine enne, kui majanduslangus jõuab olukorda veelgi halvendada. Kuuekuulise tähtaja jooksul oleks pankadel võimalus esitada andmed abikõlblike varade kohta, mille suhtes toetusmeetmeid taotletakse, võimalusega toetusmeetmeid pikendada.
Appropriate mechanisms may need to be devised so as to ensure that the banks most in need of asset relief participate in the government measure.
Vajaduse korral tuleb luua asjakohased mehhanismid tagamaks, et valitsuse meetmetes osalevad pangad, kes vajavad abi kõige rohkem.
Such mechanisms could include mandatory participation in the programme, and should include at least mandatory disclosure to the supervisory authorities.
Sellised mehhanismid võiksid hõlmata kohustuslikku osalemist abikavas ning peaksid vähemalt nägema ette kohustuse avalikustada andmed järelevalveasutustele.
The obligation for all banks to reveal the magnitude of their asset-related problems will contribute to the clear identification of the need and necessary scope for an asset-relief scheme at the EFTA State level.
Kõiki pankasid siduv kohustus teatada oma varadega seotud probleemide ulatusest aitab kaasa abikava vajalikkuse ja ulatuse kindlaksmääramisele EFTA riikide tasandil.
Where participation is not mandatory, the scheme may include appropriate incentives (such as the provision of warrants or rights to existing shareholders so that they may participate in future private capital-raising at preferential terms) to facilitate take-up by the banks without derogating from the principles of transparency and disclosure, fair valuation and burden sharing.
Kui osalemine ei ole kohustuslik, võib kavasse lisada asjakohaseid stiimuleid (näiteks tagatiste või õiguste andmine praegustele aktsionäridele, et neil oleks tulevikus võimalus osaleda erakapitali osaluse suurendamises soodsamatel tingimustel), millega lihtsustatakse pankade osalemist, kahjustamata läbipaistvust ja avalikustamist, väärtuse õiglast hindamist ning vastutuse jagamist käsitlevate põhimõtete järgimist.
Participation after the expiration of the 6 month enrolment window will be possible only in exceptional and unforeseeable circumstances for which the bank is not responsible [18], and subject to stricter conditions, such as higher remuneration to the State and/or higher compensatory measures.
Pärast kuuekuulise tähtaja möödumist on kavaga ühinemine võimalik ainult erandjuhtudel ja pangast mittesõltuvatel ettenägematutel asjaoludel [18] ning sel juhul kohaldatakse rangemaid tingimusi, nagu suurem hüvitis riigile ja/või suuremad kompensatsioonimeetmed.
Access to asset relief should always be conditional on a number of appropriate behavioural constraints.
Juurdepääs toetusmeetmetele peaks alati sõltuma pankade tegevust reguleerivate piirangute järgimisest.
In particular, beneficiary banks should be subject to safeguards which ensure that the capital effects of relief are used for providing credit to appropriately meet demand according to commercial criteria and without discrimination and not for financing a growth strategy (in particular acquisitions of sound banks) to the detriment of competitors.
Abi saavate pankade suhtes tuleks kohaldada kaitsemeetmeid, millega tagatakse, et abi kapitalimõjusid kasutatakse laenude andmiseks, mis vastavad äriliste kriteeriumite alusel ja ilma diskrimineerimiseta asjakohaselt nõudlusele ning millega ei rahastata kasvustrateegiat (eelkõige korralikult toimivate pankade ostmist), mis kahjustaks teisi konkurente.