natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, effective as from 16 November 2008, Hurtigruten was authorised to reduce the number of ships from 11 to 10 in the winter season (1 November to 31 March) without any deduction in the public service compensation.
Peale selle, alates 16. novembrist 2008 anti ettevõtjale Hurtigruten õigus vähendada talvehooajal (1. november kuni 31. märts) laevade arvu 11-lt 10-le, vähendamata seejuures avaliku teenuse osutamise eest talle makstavat hüvitist.
According to the information provided by the Norwegian authorities, this reduction corresponds to a further NOK 11,3 million [13] in additional compensation in the winter season 2008 to 2009, calculated on the basis of the deduction in compensation Hurtigruten would otherwise be subject to under the Hurtigruten Agreement for reduced service.
Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt vastab selline vähendamine 2008.–2009. aasta talvehooajal 11,3 miljoni Norra krooni [13] suurusele lisahüvitisele, mille arvutamisel on lähtutud hüvitise vähendamisest, mida teenuse mahu vähendamise korral vastasel juhul ettevõtja Hurtigruten suhtes vastavalt Hurtigruteni lepingule kohaldataks.
This arrangement was also in force in the winter season 2009 to 2010 and, according to information available to the Authority, for the winter season 2010 to 2011, but calculations have not been provided for this period.According to the Norwegian authorities, the Supplementary Agreement results in a total 26 % increase in the contributions for the year 2008, on top of the price adjustment under Article 6.2 of the Hurtigruten Agreement [14].4.
See kord oli jõus ka 2009.–2010. aasta talvehooajal ning järelevalveametile kättesaadava teabe kohaselt ka 2010.–2011. aasta talvehooajal, kuid selle ajavahemiku kohta ei ole arvutusi esitatud.Lisaks Hurtigruteni lepingu artikli 6 lõike 2 kohasele hindade kohandamisele suurenes 2008. aasta eest makstav hüvitis Norra ametiasutuste sõnul lisalepingu tulemusena kokku 26 % [14].4.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis that the additional payments to Hurtigruten could involve state aid.
Järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse selle alusel, et ettevõtjale Hurtigruten tehtud lisamaksed võivad kujutada endast riigiabi.
In particular, the Authority had doubts as to whether the increased compensation provided for by the renegotiation and the Supplementary Agreement could be considered as covered by the contract signed following the tender procedure carried out in 2004.
Eelkõige kahtles järelevalveamet, kas lepingu tingimuste läbivaatamise ja lisalepingu sõlmimisega ette nähtud suurem hüvitis vastab 2004. aastal läbi viidud hankemenetluse tulemusel sõlmitud lepingu tingimustele.
The Authority harboured further doubts as to whether the measures adopted by the Norwegian authorities complied with the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement in the sense that they only correspond to the compensation for the provision of the public service.
Samuti kahtles järelevalveamet, kas Norra ametiasutuste vastu võetud meetmed on kooskõlas EMP lepingu artikli 59 lõike 2 nõuetega selles mõttes, et neid kohaldatakse üksnes avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise suhtes.
Moreover, the Authority expressed doubts as to whether the interventions could be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, especially on the basis of Article 61(3) of the EEA Agreement in conjunction with the Authority’s Guidelines on Rescuing and Restructuring Firms in Difficulty (‘the Rescue and Restructuring Guidelines’) [15].5.
Peale selle väljendas järelevalveamet kahtlust, kas sekkumist võib pidada kooskõlas olevaks EMP lepinguga, eriti vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 koostoimes järelevalveameti suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) [15].5.
The additional payments do not constitute state aid or are a necessary compensation for the provision of a public service under Article 59(2) EEA
Lisamaksed ei kujuta endast riigiabi või on avaliku teenuse osutamiseks vajalik hüvitis vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2
The Norwegian authorities have argued that the three measures do not constitute state aid.
Norra ametiasutused on väitnud, et kõnealused kolm meedet ei kujuta endast riigiabi.
They have submitted that by confining the additional payments to what was strictly necessary to ensure a continuation of the public service, the additional payments did not represent an economic advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and the Altmark case law.
Nad on kinnitanud, et kuna lisamaksete puhul piirduti vaid sellega, mis oli hädavajalik avaliku teenuse osutamise jätkamise tagamiseks, ei kujuta need lisamaksed endast majanduslikku eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 ja Altmarki kohtuasja tähenduses.
The Norwegian authorities maintain that the measures taken in October 2008 were emergency measures adopted to remedy the acute difficult economic situation of Hurtigruten in 2008, to ensure continuous service in the interim period until a new tendering procedure could be finalised, and in doing so, they acted like a rational market operator.
Norra ametiasutused on seisukohal, et 2008. aasta oktoobris võetud meetmed olid erakorralised meetmed, mis võeti eesmärgiga leevendada ettevõtja Hurtigruten eriti rasket majanduslikku olukorda 2008. aastal, et tagada teenuse osutamise jätkamine vahepealsel ajal kuni uue hankemenetluse lõpuleviimiseni. Seda tehes toimisid nad mõistliku turuosalisena.
To support this argument, the Norwegian authorities refer to the Linde judgment [16] of the Court of First Instance.Further, the Norwegian authorities argue that the compensation for NOx tax and NOx tax Fund contributions fail to satisfy the requirement of selectivity as the same reimbursement applies to all maritime passenger transport services carrying out public service obligations.
Selle väite toetamiseks osutavad Norra ametiasutused Esimese Astme Kohtu otsusele Linde kohtuasjas [16].Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et NOx maksu ja NOx fondi tehtavate sissemaksete eest makstav hüvitis ei ole valikuline, sest samasugust hüvitist kohaldatakse kõigi reisijate mereveoteenuste suhtes, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse raames.
The reports note that Hurtigruten has not implemented a proper separation of accounts for the public service activities and other activities outside the public service remit [17].
Aruannetes märgitakse, et ettevõtja Hurtigruten ei ole nõuetekohaselt järginud kohustust eristada avaliku teenuse osutamisega seotud raamatupidamisarvestust muud, avaliku teenuse osutamisest väljapoole jäävat tegevust käsitlevast raamatupidamisarvestusest [17].
Due to this, an ex post cost and income allocation is simulated.
Sellest tulenevalt on kulude ja tulude ex post jaotus simuleeritud.
These three reports contain the following:
Need kolm aruannet sisaldavad järgmist:
PWC Report of 14 October 2008
PwC 14. oktoobri 2008. aasta aruanne
The PWC Report of 14 October 2008 with its underlying material (‘the PWC Report’) [18] provides three alternative methods for demonstrating the extent to which Hurtigruten has been undercompensated for the provision of the public service.The first two methods used are production cost models where an attempt is made at separating the costs and revenues connected with both the public service activities and the commercial activities.
PwC 14. oktoobri 2008. aasta aruandes ja selle aluseks olevates materjalides (edaspidi „PwC aruanne”) [18] esitatakse kolm alternatiivset meetodit näitamaks, kui suurel määral on ettevõtja Hurtigruten saanud liiga vähe hüvitist avalike teenuste osutamise eest.Esimesed kaks meetodit, mida kasutatakse, on tootmiskulusid käsitlevad mudelid, mille puhul püütakse eraldada avaliku teenuse osutamisega seotud kulud ja tulud äritegevusega seotud kuludest ja tuludest.
The first method involves using the costs and revenues of one ship ‘MS Narvik’ for the year 2006 to demonstrate how Hurtigruten has been undercompensated for the provision of the public service.
Esimese meetodi puhul kasutatakse ühe laeva (M/S Narvik) 2006. aasta kulusid ja tulusid, et nende abil näidata, et ettevõtja Hurtigruten on saanud liiga vähe hüvitist avaliku teenuse osutamise eest.
The second method is similar to the first, but instead of restricting the assessment to MS Narvik, the costs and revenues of the whole Hurtigruten fleet for 2006 is used as a basis for the calculations.
Teine meetod sarnaneb esimesele, kuid hindamisel ei piirduta ainult laeva M/S Narvik kohta käivate andmetega, vaid arvutused on tehtud ettevõtja Hurtigruten kogu laevastiku 2006. aasta tulude ja kuludega.
The third method involves not distinguishing between the public service and the commercial activities.
Kolmanda meetodi puhul ei tehta vahet avalike teenuste osutamise ja äritegevuse vahel.
Its calculations are based on the 2006 accounts for the whole Hurtigruten fleet.
Selle meetodi kohased arvutused põhinevad ettevõtja Hurtigruten kogu laevastiku 2006. aasta aruandlusel.
The idea is that the Norwegian authorities, with the aid, can ensure that the combined operation of the public service and the commercial activities is profitable for Hurtigruten, in the sense that all costs are covered and that Hurtigruten gets a return on capital within the range of 3-5 % on income before tax or 10 % on EBITDA [19].
Mõte on selles, et Norra ametiasutused saavad abi andes tagada, et avaliku teenuse osutamine äritegevusega kombineerituna on ettevõtja Hurtigruten jaoks kasumlik, sest kõik kulud on kaetud ja ettevõtja Hurtigruten saab kapitalitulu vahemikus 3–5 % brutotulust või 10 % ärikasumist enne kulumit (EBITDA) [19].
With the third method of the PWC Report, the Norwegian authorities appear to argue that no distinction between the public service and the commercial activities needs to be made, and that aid can be granted in order to ensure the profitability of the contract (taking account of the costs and revenues of both the public service activities and the commercial activities).
PwC aruandes esitatud kolmanda meetodiga näivad Norra ametiasutused väitvat, et avaliku teenuse osutamist ja äritegevust ei ole vaja eristada ning et abi võib anda selleks, et tagada lepingu kasumlikkus (võttes arvesse nii avaliku teenuse osutamise kui ka äritegevusega seotud tulusid ja kulusid).
BDO Noraudit Report of 23 March 2009
BDO Noraudit 23. märtsi 2009. aasta aruanne
BDO Noraudit Report of 27 September 2010
BDO Noraudit 27. septembri 2010. aasta aruanne
The second BDO Noraudit Report of 27 September 2010 (‘the second BDO Report’) provides an alternative explanation as to how the three measures [21] did not involve any over-compensation.
BDO Norauditi teises, 27. septembri 2010. aasta aruandes (edaspidi „BDO teine aruanne”) esitatakse alternatiivne selgitus selle kohta, kuidas vaatlusalused kolm meedet [21] ei hõlmanud ülemäärase hüvitise maksmist.
Two substantial differences from the first report being that (i) instead of examining the verifiable cost of operating the entire Hurtigruten fleet, the actual costs related to the operation of the ship which, of those subject to the NOx tax, is closest to the minimum requirements of the public service obligation [22] (MS Vesterålen) is used to calculate the cost of providing the public service, and (ii) the compensation is linked to the total 2007 and 2008 deficits of what is classified as Hurtigruten’s public service operations instead of the increased fuel prices in 2008.
Esimese aruandega võrreldes oli kaks olulist erinevust: i) selle asemel, et uurida ettevõtja Hurtigruten kogu laevastiku tõendatavaid tegevuskulusid, kasutatakse avaliku teenuse osutamise kulude arvutamiseks tegelikke kulusid, mis on seotud ühe sellise laeva käitamisega, mis vastab kõige paremini avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kehtestatud miinimumnõuetele [22] (M/S Vesterålen); ning ii) hüvitis on seotud ettevõtja Hurtigruten avaliku teenuse osutamisest tuleneva 2007. ja 2008. aasta kogukahjumiga, mitte kütusehinna tõusuga 2008. aastal.
Regarding the method of cost allocation followed in the reports, the first two methods of the PWC Report and the two BDO Reports tend to classify only the extra incremental cost connected to the commercial activities (i.a. the extra fuel and NOx cost incurred by the cruise in the Geirangerfjord), as commercial costs.
Aruannetes kasutatud kulude paigutamise meetodiga seoses tundub, et PwC aruandes esitatud kahe esimese meetodi puhul ja kahe BDO aruande puhul liigitatakse ärikuludena üksnes äritegevusega seotud lisakulud (sh Geirangerfjordis korraldatud ristlusega seoses tekkinud lisakütusekulud ja NOx-kulu).
The rest of the costs tend to be allocated to the public service side.
Tundub, et ülejäänud kulud paigutatakse üldjuhul avaliku teenuse poolele.
In other words, fixed costs common to the public service and the commercial activities tend to be allocated to the public service side.
Teisisõnu püsikulud, mis on avaliku teenuse osutamise ja äritegevuse puhul ühised, paigutatakse enamasti avaliku teenuse poolele.
On the other hand, the income generated by the public service activities is allocated to the public service side, whilst the revenue stemming from the activities outside the public service remit is allocated to the commercial side.
Teisest küljest aga paigutatakse avaliku teenuse osutamise tulemusel saadud tulu avaliku teenuse poolele, samas kui avaliku teenuse osutamisest väljapoole jääva tegevuse tulemusel saadud tulu paigutatakse äripoolele.
This method of allocation can be illustrated by the example provided in the PWC Report which provides an overview of the allocation cost (Figure 1) and income (Figure 2) of the ship MS Narvik (the ship closest to meeting the minimum requirements of the public service obligation, but not subject to the NOx tax) [23]:Figure 1
Sellist paigutamise meetodit saab piltlikustada PwC aruandes esitatud näitega, milles antakse ülevaade laeva M/S Narvik kulude (joonis 1) ja tulude (joonis 2) paigutamisest (tegemist on laevaga, mis vastab kõige täpsemalt avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kehtestatud miinimumnõuetele, kuid mille suhtes ei kohaldata NOx maksu) [23]:Joonis 1
Administrajonskostnader
Administrasjonskostnader
Salgs- og makedskostnader
Salgs- og markedskostnader
The above figures show that whilst all the common fixed costs for i.a. fuel (less the consumption stemming from the cruise in the Geirangerfjord), harbour charges and maintenance (at a total of NOK 27,6 million) is allocated to the public service (tjenestekjøp), only the revenue from the transport of certain passengers, all goods and cars as well as a portion of the revenue stemming from food, catering and other activities (at a total of NOK 28,2 million) is allocated to the public service.
Eespool esitatud arvudest nähtub, et ühised püsikulud, sh kütusekulu (välja arvatud Geirangerfjordi ristlusega seotud tarbimine), sadamamaksud ja hoolduskulud (kokku 27,6 miljonit Norra krooni) on paigutatud avaliku teenuse osutamise kuludesse (tjenestekjøp), samas kui avaliku teenuse tuludesse on paigutatud ainult teatavast reisijateveost, kogu kaubaveost ja sõidukite veost saadud tulu ning osa tulust, mis saadi toidu müügist, toitlustusest ja muude teenuste osutamisest (kokku 28,2 miljonit Norra krooni).
The revenue generated by its cruise activities (see i.a. Rundtursinntekter at NOK 18,8 million) however, is allocated to the activities outside the public service remit.
Ristluste korraldamisest saadud tulu (vt nt Rundtursinntekter – 18,8 miljonit Norra krooni) on paigutatud siiski avaliku teenuse osutamisest väljapoole jääva tegevuse tulemusel saadud tulusse.
The additional payments must be considered compatible on the basis of Article 61(3)(c) EEA
Lisamakseid tuleb käsitada EMP lepinguga kokkusobivatena EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel
As a second alternative, if the Authority is to find that the three measures do constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and that the exception set out in Article 59(2) is not applicable, the Norwegian authorities argue that at the time of the renegotiation of the Hurtigruten Agreement in October 2008, Hurtigruten was a firm in difficulty, therefore the compensation should be regarded as compatible restructuring aid under Article 61(3) of the EEA Agreement and the Rescue and Restructuring Guidelines.
Kui järelevalveamet peaks siiski leidma, et kõnealused kolm meedet kujutavad endast riigiabi vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1 ning et artikli 59 lõikes 2 esitatud erandit ei saa kohaldada, siis sellega seoses väidavad Norra ametiasutused teise võimalusena, et Hurtigruteni lepingu läbivaatamise ajal 2008. aasta oktoobris oli ettevõtja Hurtigruten raskustes olev äriühing, mistõttu tuleks hüvitist käsitada EMP lepinguga kokkusobiva restruktureerimiseks antava abina EMP lepingu artikli 61 lõike 3 ning päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel.
To substantiate this argument, the Norwegian authorities have submitted information on a four-point improvement programme introduced at Hurtigruten’s annual general assembly on 15 May 2008 [24].This plan contained the following points:
Selle väite põhjendamiseks on Norra ametiasutused esitanud teabe neljast punktist koosneva täiustamise programmi kohta, mis kiideti heaks 15. mail 2008 ettevõtja Hurtigruten iga-aastasel üldkoosolekul [24].See kava hõlmas järgmisi punkte:
Increase in revenue – the improvement programme ‘Black Belt’;
tulu suurendamine – täiustamise programm „Black Belt”;
Reduction of debt – sale of business outside core activities;
võla vähendamine – põhitegevusest väljapoole jäävate tegevusvaldkondade müük;
Cost reduction programme – cost reduced annually by NOK 150 million with full effect from 2010; and
kulude vähendamise programm – kulusid vähendatakse 150 miljonit Norra krooni võrra aastas alates 2010. aastast; ning
Hurtigruten Agreement – new and higher payments for the public service.
Hurtigruteni leping – uued ja suuremad maksed avalike teenuste eest.
Subsequently, in February 2009, this improvement programme was expanded by adding:
Hiljem, 2009. aasta veebruaris seda täiustamise programmi laiendati ja lisati järgmised punktid:
Financial restructuring.
rahaline ümberkorraldamine.
Its main elements were:
Selle peamised elemendid olid:
a. new equity from the largest shareholders NOK 314 million with the possibility of an additional NOK 170 million from other shareholders/employers;
314 miljoni Norra krooni ulatuses täiendavat omakapitali suurimatelt aktsionäridelt võimalusega saada veel 170 miljonit Norra krooni teistelt aktsionäridelt/tööandjatelt;
b. a short term loan of NOK 300 million due end 2009;
300 miljoni Norra krooni suurune lühiajaline laen maksetähtajaga 2009. aasta lõpus;
c. refinancing by three years instalment deferral of NOK 3,3 billion, albeit with a possible down payment through a ‘cash sweep’ solution;
3,3 miljardi Norra krooni refinantseerimine osamaksete edasilükkamisega kolmeks aastaks, säilitades siiski võimaluse teha ennetähtaegselt tagasimakseid, kasutades nn cash sweep-lahendust;
d. three years instalment deferral in the bareboat-rent to Kystruten KS/KirBerg Shipping KS, albeit both may participate in the mentioned ‘cash sweep’ solution; and
Kystruten KS-ilt / KirBerg Shipping KS-ilt laevapereta prahitud laeva rendilepingu osamaksete edasilükkamine kolmeks aastaks, kuid mõlemad võivad siiski osaleda eespool nimetatud cash sweep-lahenduses; ning
e. three years deferral on a convertible bond loan of NOK 150 million due June 2009, and one year exemption from the payment of interest.
150 miljoni Norra krooni suuruse vahetusvõlakirjade laenu (tähtaeg 2009. aasta juunis) edasilükkamine kolmeks aastaks ning üheaastane vabastus intressimaksete tasumisest.
The Norwegian authorities submit that the above restructuring plan is in line with the material conditions of the Rescue and Restructuring Guidelines.
Norra ametiasutuste sõnul on eespool kirjeldatud restruktureerimiskava kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes esitatud sisuliste tingimustega.
The Norwegian authorities put forward that the Authority should consider the Norwegian authorities’ letter dated 4 March 2010 as a formal notification of the aid as restructuring aid.
Norra ametiasutused tegid ettepaneku, et järelevalveamet peaks Norra ametiasutuste 4. märtsi 2010. aasta kirja käsitama ametliku teatena abi restruktureerimisabina andmise kohta.
In the following, the Authority assesses whether the three measures (being (i) the NOx tax/NOx Fund reimbursements, (ii) the ‘general compensation’, and (iii) the reduction of the requirement relating to the number of ships operated during the winter season under the public service contract) constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Järgnevalt hindab järelevalveamet, kas kõnealused kolm meedet (milleks on i) hüvitis NOx maksu tasumise / NOx fondi tehtavate sissemaksete eest, ii) nn üldhüvitis ja iii) talvehooajal käitatavate laevade arvu vähendamine võrreldes avaliku teenindamise lepingus kokkulepituga) kujutavad endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The Authority considers that the three measures must be assessed collectively as a scheme [25] as they entail an additional remuneration mechanism in favour of Hurtigruten that extends its application from 2007 until the expiry of the contract, originally foreseen for 31 December 2012.
Järelevalveamet leiab, et neid kolme meedet tuleb hinnata ühiselt kui kava, [25] sest need hõlmavad ettevõtjale Hurtigruten lisahüvitise maksmise mehhanismi, mida kohaldatakse 2007. aastast kuni lepingu lõppemiseni ehk algselt 31. detsembrini 2012.
The payments under the first two measures involve state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement as they are financed through budgetary allocations from the national budget [26].
Esimese kahe meetme alusel tehtavad maksed hõlmavad riigi ressursse EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sest neid makseid rahastatakse riigieelarvelistest assigneeringutest [26].
As concerns the third measure, the reduction from 11 to 10 vessels during the winter season without a corresponding decrease in compensation implies that the service is reduced but not the payment.
Asjaolu, et vastavalt kolmandale meetmele vähendatakse laevade arvu talvehooajal 11-lt 10-le seejuures hüvitist vastaval määral vähendamata, tähendab seda, et teenuse mahtu vähendatakse, kuid makset mitte.
Consequently, state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement are involved.
Sellest tulenevalt on hõlmatud riigi ressursid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The concept of undertaking
Ettevõtja mõiste
In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must confer a selective economic advantage on an undertaking.
Selleks, et tegemist oleks riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab meede andma ettevõtjale valikulise majandusliku eelise.
An undertaking is any entity engaged in economic activity [27].
Ettevõtja on mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega [27].
Economic activities consist of offering goods and services on a given market [28].
Majandustegevus tähendab kaupade pakkumist ja teenuste osutamist asjaomasel turul [28].
Hurtigruten offers transport and cruise services (NACE Codes 50.1 and 50.2).
Ettevõtja Hurtigruten osutab transpordi- ja ristlusteenuseid (NACE koodid 50.1 ja 50.2).
Consequently, Hurtigruten is an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.1.3.
Sellest tulenevalt on ettevõtja Hurtigruten ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.1.3.
The existence of an advantage
Eelise olemasolu
For the measures to constitute state aid they must have conferred on Hurtigruten advantages that relieved it of charges normally borne from its budget.
Selleks et meetmed kujutaksid endast riigiabi, peab nendega olema antud ettevõtjale Hurtigruten eelis, mis vabastab ettevõtja kuludest, mida ta tavaliselt tasub oma eelarvest.
The State as a private market operator – the relevance of the Linde case
Riik kui eraõiguslik turuosaline – Linde kohtuasja asjakohasus