natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kooperativa Förbundet, an organisation for consumer cooperatives in Sweden, supports the arguments submitted by Cooperatives Europe.
Rootsi tarbijaühistute organisatsioon Kooperativa Förbundet toetab Cooperatives Europe’i esitatud argumente.
Confcooperative — Confederazione Cooperative Italiane is an organisation for Italian cooperatives.
Confcooperative – Confederazione Cooperative Italiane on Itaalia ühistuid ühendav organisatsioon.
It highlights the mutualistic aim of cooperatives and in concluding that the Norwegian legislation is in line with that of other Member States which seek to reduce the disadvantages experienced by cooperatives, especially as regards raising capital, underlines that any excess paid in the coop by members remains the property of the member and thus cannot be taxed in the hands of the cooperative.
Confcooperative tõstab esile ühistute eesmärki olla liikmetele vastastikku kasulik ning jõuab järeldusele, et Norra õigusaktid on kooskõlas muude liikmesriikide õigusaktidega, mille eesmärk on vähendada ühistute halvemust, eriti seoses kapitali kaasamisega. Confcooperative rõhutab, et iga ühistu liikme makstud ülemäärane summa jääb liikme omandiks ning seetõttu ei saa seda ühistu käsutuses olevana maksustada.
Legacoop — Lega Nazionale delle Cooperative e Mutue is an organisation for Italian cooperatives in all sectors.
Legacoop – Lega Nazionale delle Cooperative e Mutue on Itaalia kõikide majandussektorite ühistuid ühendav organisatsioon.
Legacoop refers to the surplus of cooperatives being characterised by the members of the cooperative temporarily renouncing their bonus.
Legacoop viitab sellele, et ühistu kasum on ühistu liikmete ajutine loobumine oma kasumi osast.
The organisation considers that the scheme is in line with the civil and fiscal legislation on European cooperatives, and that the scheme will help reduce the disadvantages of the cooperatives with regard to capital supply.
Organisatsioon on seisukohal, et skeem on vastavuses Euroopa ühistuid käsitleva tsiviil- ja maksuõigusega ning aitab vähendada ühistute halvemust kapitali kaasamisel.
Coop de France is an organisation for French cooperatives in the agricultural sector.
Coop de France on Prantsuse põllumajandussektori ühistuid ühendav organisatsioon.
The organisation refers to the European legal framework which has recognised the specific role played by the cooperatives, no matter which sector of the economy they are active in and developed instruments which give them legal safety.
Coop de France viitab Euroopa õigusraamistikule, milles tunnustakse ühistute erilist rolli sõltumata majandussektorist, milles nad tegutsevad, ühtlasi on Euroopa õigusraamistikus välja töötatud vahendid, mis annavad neile õiguskindluse.
Further, the organisation argues that the scheme does not constitute aid but simply compensates the cooperatives for the structural disadvantages inherent in their legal form.
Lisaks väidab organisatsioon, et skeem ei kujuta endast abi, vaid hüvitab ühistutele struktuurse halvemuse, mis tuleneb nende õiguslikust vormist.
Moreover, it is argued that the scheme is within the logic of the system, and hence not selective.
Lisaks väidab organisatsioon, et skeem vastab süsteemi loogikale ja ei ole seetõttu selektiivne.
This is mainly based on the argument that the capital of the cooperatives is indivisible and consists of non-distributed members’ profits.
See toetub peamiselt argumendile, et ühistu kapital on jagamatu ja koosneb liikmete jaotamata kasumist.
Coop de France also refers to the difficulties for cooperatives when it comes to access to equity capital based on the impossibility to issue shares, the limited number of potential members based on the objective of the cooperative and the impossibility for cooperatives to make use of financial instruments.
Coop de France viitab samuti ühistute raskustele seoses ligipääsuga osakapitalile, mille põhjusteks on osakute emiteerimise võimatus, ühistu eesmärgist tulenev võimalike liikmete piiratud hulk ning finantsinstrumentide kasutamise võimaluse puudumine.
Landbrugsrådet is an organisation for cooperatives within the agricultural sector in Denmark.
Landbrugsrådet on Taani põllumajandussektori ühistuid ühendav organisatsioon.
The organisation argues that the scheme creates a level and fair playing field between different types of enterprises by respecting the cooperative nature and the cooperative principles.
Organisatsioon väidab, et skeem loob ühtlase ja õiglase mänguruumi erinevatele ettevõtlusvormidele, austades ühistute olemust ja ühistulisi põhimõtteid.
The scheme does not favour the cooperatives, but adjusts a structural disadvantage.
Skeemiga ei eelistata ühistuid, vaid kõrvaldatakse struktuurne halvemus.
CECOP-CICOPA-Europe represents the industrial and service cooperatives.
CECOP-CICOPA-Europe esindab tööstus- ja teenindusühistuid.
The organisation argues that the specific schemes that cooperatives benefit from should not be compared with the schemes that apply to other forms of undertakings, as they are based on the principles that govern the cooperatives.
Organisatsioon väidab, et eriskeeme, mis toovad kasu ühistutele, ei tohiks võrrelda skeemidega, mida kohaldatakse muude ettevõtlusvormide suhtes, sest selliste skeemide puhul lähtutakse ühistulise tegevuse põhimõtetest.
It furthermore argues that when the Authority is comparing the situation for cooperatives with other companies it appears to be establishing a hierarchy between the legal forms, with the cooperative scheme being perceived as an exception.
Lisaks väidab CECOP-CICOPA-Europe, et kui järelevalveamet võrdleb ühistute olukorda muude ettevõtjate omaga, siis näib ta loovat teatava hierarhia erinevate õiguslike vormide vahel, milles ühistulist vormi käsitletakse erandina.
This is not in line with the European Treaty or the Regulation on the Statute for a European company.
See ei ole kooskõlas ei EÜ asutamislepingu ega määrusega Euroopa äriühingu põhikirja kohta.
The organisation, with reference to the Commission Communication on cooperatives, contends that the notified scheme takes into account and compensates for the limitations that are inherent in the cooperative form in a proportionate way.
Viidates komisjoni teatisele ühistute kohta väidab organisatsioon, et teatatud skeemi puhul võetakse arvesse ja hüvitatakse proportsionaalsel viisil ühistulisele vormile omaseid piiranguid.
General Confederation of Agricultural Co-operatives in the EU (COGECA) represents the overall economic interest of agricultural, agri-food, forestry and fishing cooperatives in Europe.
Põllumajandusühistute konföderatsioon Euroopa Liidus (Cogeca) esindab Euroopa põllumajandus-, metsandus-, kalandus- ning toiduainetesektori ühistute üldisi majanduslikke huve.
The organisation refers to the fundamental role of cooperatives in these sectors, which has been recognised by many EU Member States, and to the fact that cooperatives have embedded concern for community (sustainable development) in their statutes.
Organisatsioon viitab ühistute fundamentaalsele rollile kõnealustes sektorites, mida on tunnustanud mitmed ELi liikmesriigid, ning asjaolule, et ühistud on integreerinud mure kogukonna (säästva arengu) pärast oma põhikirjadesse.
The organisation expresses worry that uniform tax treatment of cooperatives and other undertakings may result in cooperatives adopting other legal types of organisation and therefore creating a more difficult access to the market for farmers.
Organisatsioon väljendab muret, et ühistute ja muude ettevõtjate ühetaoline maksualane kohtlemine võib viia selleni, et ühistud otsustavad muu ettevõtlusvormi kasuks ning põllumajandustootjate ligipääs turule muutub keerulisemaks.
CCAE Confederación de Cooperativas Agrarias de España, an organisation for agricultural cooperatives, supports the arguments submitted by COGECA, Coop de France and Cooperatives Europe.
CCAE Confederación de Cooperativas Agrarias de España, mis on põllumajandusühistuid ühendav organisatsioon, toetab organisatsioonide Cogeca, Coop de France ja Cooperatives Europe esitatud argumente.
Groupement National de la Coopération is an organisation for the cooperative movement in France.
Groupement National de la Coopération on ühistulist liikumist toetav organisatsioon Prantsusmaal.
It argues that the beneficial fiscal treatment of cooperatives in France and other European countries is intended to ensure fair competition between cooperatives and other undertakings and does not distort competition.
Organisatsioon väidab, et ühistute maksualane eeliskohtlemine Prantsusmaal ja muudes Euroopa riikides on mõeldud ausa konkurentsi tagamiseks ühistute ja muude ettevõtjate vahel ning see ei moonuta konkurentsi.
The organisation refers to the distinctive characteristics of the cooperatives, and underlines that cooperatives, in order to exist and evolve, need a certain legal and fiscal framework which takes into account their specifics and the conditions under which they perform their activities.
Organisatsioon viitab ühistuid eristavatele tunnustele ja rõhutab, et ühistud vajavad oma olemasoluks ja arenemiseks teatavat õigus- ja maksuraamistikku, mis võtab arvesse nende erisusi ja tegutsemistingimusi.
It supports the Norwegian view that the scheme does not confer any advantage on the cooperatives and argues that the scheme will not distort competition as it would not be possible to have identical rules for different forms of undertakings with different characteristics.
Organisatsioon toetab Norra seisukohta, et skeem ei anna ühistutele mingit eelist ning väidab, et skeem ei moonuta konkurentsi, sest erinevate tunnustega ettevõtlusvormide suhtes ei saa kohaldada identseid reegleid.
On this basis, the organisation emphasises that the aid would not be disproportionate.
Eelnevale toetudes rõhutab organisatsioon, et kõnealune abi ei oleks ebaproportsionaalne.
The Norwegian Standing Committee on Co-operative Affairs (hereinafter referred to as ‘the NSCC’) is an organisation for Norwegian cooperatives.
Norra ühistute alaline komitee (edaspidi „NSCC”) on organisatsioon Norra ühistutele.
The NSCC initially states that there is a fundamental difference between cooperatives and other legal forms of undertakings, namely that the relationship between the cooperative and its members is different from the one between a limited liability company and a shareholder.
NSCC väidab, et ühistute ja muude seadusega ettenähtud ettevõtlusvormide vahel on väga olulised erinevused, nimelt on ühistute ja nende liikmete vaheline suhe teistsugune kui piiratud vastutusega äriühingute ja nende osanike vaheline suhe.
This will also affect the tax measures imposed on cooperatives.
See mõjutab ka ühistute suhtes kohaldatavaid maksumeetmeid.
The NSCC first argues that the measure does not constitute State aid as it is justified by the nature or the general scheme of the tax system.
Esiteks ei ole kõnealune meede NSCC sõnul riigiabi, sest seda õigustab maksusüsteemi olemus või üldskeem.
In this regard, the NSCC argues that cooperatives build up their equity capital by not paying out bonuses to its members.
Mainitud küsimuse kohta väidab NSCC, et ühistud koguvad osakapitali, jättes oma liikmetele kasumi välja maksmata.
Normally, such surplus must be paid out to the members of the cooperative, as it constitutes in fact a deferred price correction which does not belong to the cooperative but to the members.
Tavaliselt peab sellise ülejäägi ühistu liikmetele välja maksma, sest tegelikult on tegemist edasilükatud hinnakorrektuuriga, mis ei kuulu ühistutele, vaid nende liikmetele.
If a reimbursement takes place, it will be tax deductible for the cooperative.
Kui tagasimakse toimub, on ühistul õigus see oma maksudest maha arvata.
If the surplus is not reimbursed, it will in fact constitute an equity contribution from the members of the cooperative.
Kui ülejääki ei maksta tagasi, kujutab see summa endast tegelikult ühistuliikmete sissemakset osakapitali.
It is then within the logic of the system that the surplus should be tax exempt irrespective of whether it is set aside as equity capital or is paid back as reimbursement to members.
Seega on süsteem kooskõlas loogikaga, et kõnealune ülejääk on vabastatud maksudest sõltumata sellest, kas see pannakse osakapitalina kõrvale või antakse tagasimakse vormis tagasi ühistu liikmetele.
Moreover, the underlying rationale of avoiding that an amount is taxed twice, is applicable.
Lisaks välditakse vastavalt kehtivale loogilisele aluspõhimõttele ühe summa kahekordset maksustamist.
Just as private placements are tax exempt in the hand of the limited liability company as they have already been taxed in the hand of the shareholder, the equity contribution by the member of the cooperative should be tax exempt in the hand of the cooperative as it has already been taxed in the hand of the member.
Nii nagu piiratud vastutusega äriühingutes ei maksustata erainvesteeringuid, sest neid on juba osanike omandis maksustatud, peaks ühistu liikmete sissemaksed osakapitali olema maksuvabad, sest neid on juba maksustatud liikme valduses oleku ajal.
On this basis, the NSCC considers that rather than benchmarking the scheme against the rules on income tax, the legal framework should be the rules regarding shareholders contribution to equity capital.
Eeltoodu põhjal leiab NSCC, et selle asemel et kontrollida skeemi vastavust tulumaksueeskirjadele, tuleks õigusraamistikuks võtta reeglid, mis käsitlevad osanike sissemakseid osakapitali.
Second, the NSCC argues that the measure does not represent an advantage as it only compensates for structural disadvantages inherent in the legal structure of cooperatives.
Teiseks väidab NSCC, et meede ei kujuta endast eelist, sest sellega hüvitatakse vaid ühistute õiguslikust vormist tulenev struktuurne halvemus.
The NSCC with reference to the opening decision further argues that it is not relevant whether the structural disadvantages are offset by other elements in the regime on cooperatives in Norway, but that the legal test should be whether the particular disadvantage that the measure is aimed at balancing is offset by other measures.
Viidates algatamisotsusele, väidab NSCC täiendavalt, et ei ole oluline, kas Norra ühistute süsteemi muud elemendid korvavad üldise struktuurse halvemuse, ning selle asemel peaks õiguslik kontroll keskenduma sellele, kas muud meetmed kõrvaldavad konkreetse halvemuse, mille tasakaalustamine on kavandatava meetme eesmärk.
Third, the NSCC claims that the measure is not selective since the different tax treatment of cooperatives and other undertakings reflects the differences pertaining to company law.
Kolmandaks väidab NSCC, et meede ei ole selektiivne, sest ühistute ja muude ettevõtjate erinev maksualane kohtlemine peegeldab erinevusi äriühinguõiguses.
Therefore, since the tax measure under scrutiny only applies to entities organised as cooperatives it only concerns a legal form of an undertaking which is open to anyone.
Kuna vaatluse all olevat maksumeedet kohaldatakse vaid ühistute suhtes, siis puudutab see vaid selliseid seadusega ettenähtud ettevõtlusvorme, mis on avatud kõigile.
Hence, the measure is not selective.
Järelikult ei ole meede selektiivne.
SCOPE OF THE DECISION
OTSUSE KOHALDAMISSALA
As set out in Section I-2.4 above, the potential beneficiaries under the scheme are mainly cooperatives active within the agriculture, fisheries and forestry sectors, certain consumer cooperatives and cooperative building societies.
Vastavalt I jao punktis 2.4 toodud selgitustele on skeemi peamisteks potentsiaalseteks kasusaajateks põllumajandus-, kalandus- ja metsandussektori ühistud ning teatavad tarbija- ja ehitusühistud.
Article 8 EEA defines the scope of the Agreement.
EMP lepingu artiklis 8 on määratletud lepingu kohaldamissala.
It follows from paragraph 3 of Article 8 that:
Artikli 8 lõikes 3 nähakse ette järgmist:
products falling within Chapters 25 to 97 of the Harmonized Commodity Description and Coding System, excluding the products listed in Protocol 2;
kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–29, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted;
On this basis, the agriculture and fisheries sectors to a large extent fall outside the scope of the State aid rules of the EEA Agreement.
Sellest lähtudes jääb suur osa põllumajandus- ja kalandussektorist EMP lepingu riigiabieeskirjade kohaldamisalast välja.
Hence, this Decision applies to the proposed tax concession for cooperatives, but it does not deal with cooperatives active in the agriculture and fisheries sectors to the extent that the activities of these cooperatives fall outside the scope of the State aid rules of the EEA Agreement.
Järelikult kohaldatakse käesolevat otsust kavandatava ühistute maksusoodustuse suhtes, kuid selles ei käsitleta põllumajandus- ja kalandussektori ühistuid niivõrd, kuivõrd nende ühistute tegevus jääb EMP lepingu riigiabieeskirjade kohaldamisalast väljapoole.
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”
The Authority recalls that, as a general rule, the tax system of an EFTA State itself is not covered by the EEA Agreement.
Järelevalveamet tuletab meelde, et üldjuhul ei käsitleta EMP lepingus EFTA riigi maksusüsteemi ennast.
It is for each EFTA State to design and apply a tax system according to its own choices of policy.
Iga EFTA riik võib kujundada ja kohaldada oma maksusüsteemi vastavalt oma poliitikavalikutele.
However, application of a tax measure, such as the deduction in the corporate tax for certain cooperatives, may have consequences that can bring the tax measure within the scope of Article 61(1) EEA.
Maksumeetme kohaldamine, näiteks ettevõtte tulumaksu vähendamine teatavatele ühistutele, võib kaasa tuua tagajärjed, mis võivad asetada sellise maksumeetme EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse.
In order to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA, the aid must be granted by the State or through state resources.
Vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1 kuulub riigiabi hulka selline abi, mida annab riik või mida antakse riigi vahenditest.
The Authority recalls that, according to settled case law, the definition of aid is more general than that of subsidy, because it includes not only positive benefits, such as subsidies themselves, but also state measures which, in various forms, mitigate the charges which are normally included in the budget of an undertaking and which thus, without being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect [28].According to the notified scheme, the cooperatives mentioned in Section 10-50 of the Tax Act will be entitled to a special form of tax deduction.
Järelevalveamet tuletab meelde, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on abi määratlus üldisem kui mõiste „subsiidium”, sest see ei sisalda üksnes toetust positiivses tähenduses, nagu subsiidiumid ise, vaid ka erinevas vormis riigi sekkumisi, mis vähendavad tavaliselt ettevõtja eelarvest tehtavaid kulutusi ning mis on seetõttu sarnase olemuse ja sama mõjuga, olemata toetused selle sõna otseses mõttes [28].Vastavalt teatatud skeemile on maksuseaduse paragrahvis 10-50 mainitud ühistutel õigus erilisele maksuvähenduse vormile.
Hence, these cooperatives may deduct allocations to equity capital from their income.
Kõnealused ühistud võivad arvata oma sissetulekust maha osakapitali suunatud vahendid.
The tax deduction implies that the tax payable by the cooperatives covered by the scheme is reduced.
Maksuvähendus tähendab, et skeemiga hõlmatud ühistute makstav maks väheneb. Meede toob kaasa Norra riigi maksutulude vähenemise.
The measure entails a loss of tax revenues for the Norwegian State, estimated by the Norwegian authorities to amount to between approximately NOK 35 and 40 million (approximately EUR 4-5 million) for the fiscal year 2007.
Norra ametiasutuste arvestuste kohaselt vähenevad maksutulud seetõttu 2007. eelarveaastal ligikaudu 35–40 miljoni Norra krooni (ligikaudu 4–5 miljoni euro) võrra.
According to settled case law, a measure by which the public authorities grant to certain undertakings a tax exemption which, although not involving a transfer of State resources, places those to whom the tax exemption applies in a more favourable financial situation than other taxpayers constitutes aid granted by the state or through state resources [29].
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale kujutab meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksusoodustuse, mis hoolimata sellest, et sellega seoses ei kaasata riigivahendeid, asetab need, kelle suhtes maksusoodustus kehtib, muudest maksumaksjatest paremasse rahalisse olukorda, endast abi, mida riik annab otse või oma vahendite kaudu [29].
First, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Esiteks peab abimeede olema selektiivne, see tähendab soodustama „teatavat ettevõtet või teatavate kaupade tootmist”.
The cooperatives eligible under the scheme are undertakings within the meaning of the State aid rules of the EEA Agreement.
Skeemi raames abikõlblikud ühistud vastavad EMP lepingu riigiabi eeskirjades esitatud ettevõtja määratlusele.
According to settled case law, the concept of ‘undertaking’ covers any entity engaged in an economic activity, regardless of its legal status and the way in which it is financed [30].In order to determine whether a measure is selective, it is appropriate to examine whether, within the context of a particular legal system, that measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others which are in a comparable legal and factual situation [31].The Authority will hereinafter examine these elements with regard to the tax deduction in favour of certain cooperatives laid down in Section 10-50 of the Tax Act.
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale hõlmab mõiste „ettevõtja” igat üksust, mis tegeleb majandustegevusega, sõltumata selle õiguslikust seisundist ning rahastamisviisist [30]. Meetme selektiivsuse kindlaksmääramiseks tuleb uurida, kas kõnealune meede annab konkreetse õigussüsteemi kontekstis teatavatele ettevõtjatele eeliseid, võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras [31].Järgnevalt vaatab järelevalveamet need küsimused läbi seoses maksuseaduse paragrahvis 10-50 sätestatud teatavaid ühistuid soosiva maksuvähenduse skeemiga.
Reference framework
Võrdlusraamistik
In order to classify a tax measure as selective, the Authority must begin by identifying and examining the common or ‘normal’ regime under the tax system applicable which constitutes the relevant reference framework [32].In Norway, cooperatives are subject to the generally applicable corporate tax.
Et maksumeetme saaks liigitada selektiivseks, peab järelevalveamet kõigepealt välja selgitama asjakohase võrdlusraamistiku, milleks on kohaldatava maksusüsteemi raames üldiselt või tavapäraselt rakendatav maksustamiskord, ning seda uurima [32].Norras rakendatakse ühistute suhtes üldiselt kohaldatavat ettevõtte tulumaksu.
The objective of the corporate tax is to tax profits (net income) made by companies.
Ettevõtte tulumaksu eesmärk on ettevõtjate kasumi (puhastulu) maksustamine.