natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to point 14.5.3 (5)(b) of the R&D Guidelines these activities, classified as pre-competitive development may be eligible for an aid intensity of 35 %.
Uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punkti 3 alapunkti 5 taande b kohaselt võib nende konkurentsieelse arendustegevusena liigitatud tegevuste abi osatähtsus olla kuni 35 %.
The Authority has also expressed their doubts concerning the financing of the projects and the aid intensities.
Samas on järelevalveamet väljendanud oma kahtlust ka projektide rahastamise ja abi osatähtsuste osas.
In the case of Project 144265 Shiplog II, regarding the Authority’s remark that the amount granted by the RCN equalled the sum necessary to purchase R&D, the RCN argued that this does not imply that the private means invested in Shiplog II were not used on R&D activities, ‘In industry-driven projects, which can be applied for by private companies, we generally encourage cooperation between private companies and public R&D institutions.
Seoses projekti 144265 „Shiplog II” kohta esitatud järelevalveameti märkustega, mille kohaselt on RCNi eraldatud summa võrdne sisseostetava uurimis- ja arendustegevuse jaoks vajaliku summaga, väitis RCN, et see ei tähenda, et projekti „Shiplog II” investeeritud erakapitali ei kasutatud uurimis- ja arendustegevuseks: „Tööstuslike projektide puhul, mida saavad kasutada eraettevõtted, me üldjuhul julgustame eraettevõtete ja riiklike uurimisasutuste vahelist koostööd.
In order to promote such cooperation we may in some calls for proposals for industry-driven projects state that the application will be evaluated favourably if the external purchases of R&D from research institutions (institutes or universities) are at least as high as the support given by the RCN.
Sellise koostöö edendamiseks võib teatud tööstuslike projektide konkursikutsetes olla tingimus, et taotlust hinnatakse positiivselt, kui teadusasutustelt (instituutidelt või ülikoolidelt) sisseostetava uurimis- ja arendustegevuse maht on vähemalt sama suur kui RCNi poolt antav abi.
The purpose of this approach is to provide the incentives for increased investments by private sector towards purchase of R&D from research institutions.
Sellise lähenemisviisi eemärk on soodustada erasektori investeeringuid teadusasutustest ostetavasse uurimis- ja arendustegevusse.
This is the reason why the funds granted by the RCN correspond exactly to the amount necessary to purchase R&D services in several projects.’
See on põhjus, miks RCNi antud vahendid on mitmes projektis täpselt võrdsed uurimis- ja arendustegevuse teenuste ostmiseks vajaliku summaga.”
In its Decision No 60/06/COL, the Authority stated that it was questionable whether this approach of the RCN led beneficiaries to include their normal operating cost in the R&D costs.
Järelevalveamet märkis oma otsuses nr 60/06/COL, et on küsitav, kas RCNi selline lähenemisviis ajendas abisaajad uurimis- ja arengutegevuse kuludena näitama ka oma tavapäraseid tegevuskulusid.
Therefore it questioned whether the figures for the total project costs had been inflated to seemingly obtain more public financing.
Seetõttu küsiti, kas projekti kogumaksumust on suurema riikliku rahastamise saamise eesmärgil kunstlikult suurendatud.
In the opinion of the RCN, it is not understandable how the RCN's approach with a built-in incentive structure to promote the purchase of R&D might lead to such results.
RCN arvates ei ole arusaadav, kuidas RCNi uurimis- ja arendustegevuse ostmist edendav lähenemine sellistele tulemustele viia.
In its letter to the Authority dated 31 January 2005, the RCN explained the standard procedure for documentation of project costs valid at the time of these projects, ‘For the involved projects, the contracting partner was required to submit a cost claim report (regnskapsrapport) three times a year detailing the cost of the project, including a verification of the persons involved (by name), the number of working hours spent by each person, and the cost per hour charged to the project account.
RCN selgitas oma 31. jaanuari 2005. aasta kirjas järelevalveametile nende projektide ajal kehtinud projektikulude dokumenteerimist: „Kõnealuste projektide lepingupartneritel tuli esitada kolm korda aastas kuluaruanne (regnskapsrapport) üksikasjalike projekti kuludega, sealhulgas seotud isikute nimede, iga isiku töötundide arvu ja projektist arvestatava tunnitasuga.
The report is signed by the project responsible person.
Aruande allkirjastab projekti eest vastutav isik.
At the end of the year, the accounts for the year are also checked and signed by a certified accountant.
Aasta lõpus kontrollitakse aasta saldosid, mille allkirjastab vannutatud audiitor.
The accountant is external to the contract partner.
Audiitor ei ole lepingupartneri töötaja.
The RCN payment was contingent upon approval of the submitted accounts.’
RCNi toetus sõltus esitatud aruannete kinnitamisest.”
The RCN informed the Authority that it had been in contact with United European Car Carriers (UECC) and with Jebsens (successor of Beltship Management) and requested further documentation on the costs related to these projects.
RCN teavitas järelevalveametit, et ta oli võtnud ühendust lepingupartneritega United European Car Carriers (UECC) ja Jebsens (ettevõtte Beltship Management õigusjärglane) ning palunud täiendavaid dokumente kõnealuste projektide kulude kohta.
The letter from Jebsens dated 17 March 2006 and the letter from UECC dated 29 March 2006 were forwarded to the Authority.
Jebsensi 17. märtsi 2006. aasta kiri ja UECC 29. märtsi 2006. aasta kiri on järelevalveametile edastatud.
The cost claim reports for Project 144265 Shiplog II provided in the letter from UECC include signed cost statements from the other participating partners.
UECC kirjaga esitatud projekti 144265 Shiplog II kuluaruanded sisaldavad ka teiste osalenud partnerite allkirjastatud kuluaruandeid.
The companies did not have any general recording system for working hours, which means that the hours spent on the projects were only documented in the cost claim reports sent to the RCN three times a year.
Ettevõtetel ei olnud üldist töötundide registreerimise süsteemi, mis tähendab, et projektitöö tunnid kajastuvad vaid RCNile kolm korda aastas saadetud kuluaruannetes.
No further documentation exists.
Täpsemat dokumentatsiooni ei ole.
In the opinion of the RCN, this means that the costs of the projects have to be assessed by the available cost claim reports.
RCN on seisukohal, et projektide kulusid tuleb hinnata olemasolevate kuluaruannete järgi.
The RCN finally pointed out that these cost claim reports were in accordance with reporting procedures of the RCN, and that the beneficiaries had fulfilled all their obligations according to the contracts awarding the grants.
RCN viitas ka sellele, et kõnealused kuluaruanded olid kooskõlas RCNi aruandluskorraga ning abisaajad olid täitnud kõik oma toetuslepingu järgsed kohustused.
In the opinion of the RCN, ‘unless clear evidence of the contrary there is no reason to believe that any misuse of aid has taken place.’
RCN on seisukohal, et „kui ei ole selgeid tõendeid vastupidise kohta, siis ei ole alust uskuda, et abi oleks vääralt kasutatud”.
Comments to third party’s comments
Märkused kolmandate isikute märkuste kohta
By letter of the Ministry for Government Administration and Reform dated 8 January 2007 (Event No 405517) forwarding a letter from the Ministry of Education and Research dated 5 January 2007, the Norwegian authorities submitted observations to the third party comments.
Norra ametiasutused esitasid tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta haldus- ja reformiministeeriumi 8. jaanuari 2007. aasta kirjaga (juhtum nr 405517), millega edastati haridus- ja teadusministeeriumi 5. jaanuari 2007. aasta kiri.
In the opinion of the Norwegian authorities, the comments regarding the project OPTIMAR do not provide any information related to the four projects which are the subject of the Authority’s decision 60/06/COL, ‘Though it is not explicitly stated, it seems like the third party is of the opinion that illegal State aid has been granted to support a basic research project called Optimisation in Maritime Transportation and Logistics, OPTIMAR.
Norra ametiasutused on seisukohal, et projekti OPTIMAR kohta esitatud märkused ei anna mingit teavet järelevalveameti otsuse 60/06/COL subjektiks oleva nelja projekti kohta: „Kuigi sõnaselgelt ei ole nii väljendatud, näib kolmas isik olevat arvamusel, et alusuuringute projektile nimetusega „Meretranspordi ja logistika optimeerimine” (OPTIMAR) on antud abi ebaseaduslikult.
We are of the opinion that this is not the case.
Meie ei jaga seda arvamust.
In support of the OPTIMAR project, the Norwegian University of Science and Technology (NTNU) in Trondheim receives funds from the RCN under Project No 1666S6.
OPTIMARi projekti jaoks saab Norra Teaduse ja Tehnoloogia Ülikool Trondheimis vahendeid RCNilt projekti nr 1666S6 kaudu.
The industrial partners that were participants in the four original projects do not take part in this basic research project.’
Need tööstusharu partnerid, kes neljas esimeses projektis osalesid, selles alusuuringute projektis ei osale.”
Regarding the third party’s allegation that Turborouter is not used by any of the companies that received funds, the RCN is of the opinion that even if this should be the case, it is not an argument for any illegal use of State aid in the case of the four projects which are the subject of the Authority's Decision No 60/06/COL.
Mis puutub kolmanda isiku väitesse, et Turborouterit ei kasutata üheski abi saanud ettevõttes, on RCN seisukohal, et isegi kui see oleks tõsi, ei anna see alust väita, et nende järelevalveameti otsuse nr 60/06/COL subjektiks oleva nelja projekti puhul on riigiabi kasutatud ebaseaduslikult.
It is one of the most typical features of research and development that there is a risk involved.
Üks uurimis- ja arendustegevuse tüüpilisemaid omadusi on see, et see sisaldab riski.
Sometimes research results can be applied in operations or used in commercial products or services, sometimes they cannot.
Mõnikord on uuringute tulemusi võimalik töös, kaubanduslikes toodetes või teenustes kasutada, mõnikord mitte.
The presence of state aid
Riigiabi olemasolu
According to Article 61(1) of the EEA Agreement,
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:
Thus, in order for a measure to be considered State aid, it must constitute a selective advantage in favour of certain undertakings, be granted through state resources, distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Seega saab riigiabina käsitleda meedet, millel on teatavate ettevõtete jaoks valikuline eelis, mida antakse riigi ressurssidest ning mis moonutab konkurentsi ja mõjutab EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.
The Authority already came to the conclusion that the grants given by the RCN to the projects related to the development of the software programme Turborouter under review constitute State aid in its assessment in Decision No 60/06/COL.
Järelevalveamet on otsuses nr 60/06/COL antud hinnangus jõudnud järeldusele, et RCNi kaudu tarkvara Turborouter arendamisega seotud projektidele antud toetus on riigiabi.
In this respect, reference is made to point II.2 of this Decision.
Sellega seoses viidatakse käesoleva otsuse II jao lõikele 2.
This assessment has not been disputed by the third party or the Norwegian authorities.
Seda hinnangut ei ole vaidlustanud ei kolmas isik ega Norra ametiasutused.
The Authority therefore upholds its view that the grants constitute State aid.
Seepärast jääb järelevalveamet seisukohale, et toetused on riigiabi.
The applicable legal framework
Kohaldatav õigusraamistik
In Decision No 60/06/COL to open the formal investigation procedure on R&D aid granted by the RCN in connection with the development of the software programme Turborouter, the Authority explained in detail what would be the applicable legal framework for the assessment of the four projects concerned by this investigation.
Otsuses nr 60/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabiga, mida RCN andis uurimis- ja arendustegevuseks ettenähtud riigiabivahenditest tarkvara Turborouter arendamiseks, selgitas järelevalveamet üksikasjalikult, millist õigusraamistikku nende nelja projekti uurimise suhtes kohaldatakse. Allpool esitatud hindamise mõistmiseks esitab järelevalveamet siinkohal lühiülevaate õiguslikust olukorrast.
The four projects assessed in this Decision were granted R&D aid in the framework of the Industrial R&D Programme (brukerstyrte forskningsprogrammer, Case No 93-183).
Käesoleva otsuse raames hinnatud neli projekti said uurimis- ja arendustegevuse abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi (brukerstyrte forskningsprogrammer, juhtum 93-183) raames.
The Industrial R&D Programme was already in place before 1994.
Tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programm oli vastu võetud juba enne 1994. aastat.
By way of Decision No 217/94/COL of December 1994, the Authority assessed the Industrial R&D Programme and proposed appropriate measures to require that the granting of aid be done in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.
aasta detsembri otsuses nr 217/94/COL andis järelevalveamet hinnangu tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmile ja soovitas asjakohaseid meetmeid, et viia abi andmine kooskõlla uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste 14. peatüki põhimõtetega.
The Authority considered, by the opening of a formal investigation in Decision No 60/06/COL, that the four projects had been granted R&D aid in the framework of the Industrial R&D Programme.
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nr 60/06/COL arvestas järelevalveamet sellega, et kõnealused neli projekti said uurimis- ja arendustegevuse abi tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi raames.
This program was already in place before 1994.
See programm oli käivitatud juba enne 1994. aastat.
Following the adoption of new R&D guidelines in 1994, thereinafter any grant of aid under a R&D scheme had to be done in accordance with the new rules.
Pärast uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi uute suuniste vastuvõtmist pidi abi andmine uurimis- ja arendustegevuse abikava alusel toimuma kooskõlas uute eeskirjadega.
Hence, the Authority considered that, by definition, any aid granted under the scheme Industrial R&D Programmes which does not comply with the provisions of the 1994 R&D Guidelines, would fall outside the scope of application of the scheme.
Seega oli järelevalveamet seisukohal, et mis tahes uurimis- ja arendustegevuse programmide abikava raames antud abi, mis ei vasta 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste sätetele, jääks väljapoole abikava reguleerimisala.
Accordingly, the measure would constitute new individual aid and should, as such, be notified to the Authority individually.
Järelikult oleks tegemist uue eraldiseisva abiga, millest tuleb järelevalveametit eraldi teavitada.
In the following, the Authority will assess whether the application of the scheme Industrial R&D Programmes to the four concrete projects identified as relating to the development of the software programme Turborouter was done in line with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement on the basis of the provisions of the 1994 R&D Guidelines.
Alljärgnevalt hindab järelevalveamet, kas tööstusliku uurimis- ja arendustegevuse programmi abikava raames tarkvara Turborouter arendamisega seotud neljale projektile antud abi oli kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c vastavalt 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suunistele.
Project 40049 — Strategic Activities within maritime transport and logistics (The first version of the software programme Turborouter)
Projekt 40049 – „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” (tarkvara Turborouter esimene versioon)
One of the sub-projects covered by Project 40049 ‘Strategic activities within maritime transport and logistics as industrial research’ led to the development of the first version of the software programme Turborouter.
Projekti 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus kui tööstusuuring” ühe allprojekti käigus töötati välja tarkvara Turborouter esimene versioon.
The RCN classified the whole Project 40049 Strategic activities within maritime transport and logistics as industrial research as a whole.
RCN liigitas kogu projekti 40049 „Meretranspordi- ja logistikaalane strateegiline tegevus” tööstusuuringuks.
Basic industrial research was defined under Point 14.1.(2) of the 1994 R&D Guidelines as ‘original theoretical or experimental work whose objective is to achieve new or better understanding of the laws of science and engineering as they might apply to an industrial sector or the activities of a particular enterprise.’
Tööstusalased alusuuringud on uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 1 punktis 2 määratletud kui „kavandatud uuringud või olulise tähtsusega uuringud uute või paremate teaduse ja tehnika alaste tööstuses või konkreetses ettevõttes rakendatavate teadmiste hankimiseks.”
Although Turborouter has become a commercial software tool, the Authority considers that the RCN funds allocated to the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ of Project 40049 which led to the development of the first software programme Turborouter concerned a phase of R&D which qualified as industrial research within the meaning of the 1994 R&D Guidelines.
Kuigi Turborouterist on saanud kaubanduslik tarkvaratoode, on järelevalveamet seisukohal, et projekti 40049 allprojektile „Ühtsete veo- ja logistikakettide kavandamise ja toimimise meetodid ja analüütilised tööriistad” eraldatud RCNi vahendid, mille abil töötati välja tarkvara Turborouter esimene versioon, olid seotud uurimis- ja arendustegevuse selle etapiga, mis kvalifitseerus 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste mõistes tööstusuuringuteks.
As the Authority noted in Decision No 60/06/COL, since the first software was developed in the first phase of the sub-project back in early 1996, the software has been further improved and also marketed.
Järelevalveamet märkis otsuses nr 60/06/COL, et kuna tarkvara esimene versioon töötati välja allprojekti esimeses etapis juba 1996. aasta alguses, on tarkvara edasi täiendatud ning seda on ka turustatud.
However, it seems that the granting of aid to Project 40049 which resulted, amongst others, in the development of the first software Turborouter, cannot, by this fact, be considered in relation to market proximity to be beyond the stage of industrial research as it was classified by the RCN.
Tundub siiski, et selle asjaolu alusel ei ole võimalik öelda, et abi saanud projekti 40049, mille tulemusel valmis muuhulgas tarkvara Turborouter esimene versioon, turuvalmidus oli juba läbinud tööstusuuringute etapi, kuhu RCN selle liigitas.
The Authority has no reason to question the RCN’s assessment that the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ achieved a new or better understanding of the laws of science and engineering applicable to an industrial sector, which constitutes industrial research within the meaning of the 1994 R&D Guidelines.
Järelevalveametil ei ole põhjust seada kahtluse alla RCNi väidet, et allprojekti „Ühtsete veo- ja logistikakettide kavandamise ja toimimise meetodid ja analüütilised tööriistad” käigus hangiti uusi või paremaid teaduse ja tehnika alaseid tööstuses rakendatavaid teadmisi, mis 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste tähenduses on tööstusuuringud.
As industrial research, Project 40049 was granted aid from the RCN for an amount corresponding to 43,8 % of the costs of the project.
RCN andis projektile 40049 kui tööstusuuringule abi summas, mis moodustas 43,8 % projekti kuludest.
This intensity is below the maximum aid intensity allowed by the Guidelines according to which ‘the level of aid for basic industrial research should not be more than 50 % of the gross costs of the project or programme.’
See osatähtsus jääb alla suunistes lubatud osatähtsust, mille kohaselt „ei tohi tööstusuuringutele antav abi olla rohkem kui 50 % projekti või programmi kogumaksumusest.”
For the purpose of calculating the intensity of aid from R&D activities, Section 14.5.1 of 1994 R&D Guidelines foresaw the following eligible costs:
Uurimis- ja arendustegevuse abi osatähtsuse arvutamiseks on 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste 14. jao lõike 5 punktis 1 nähtud ette järgmised abikõlblikud kulud:
personnel costs (researchers, technicians, other supporting staff) calculated as a sum of the total amount needed to carry out the project;
tööjõukulud (teadlased, tehniline personal, muu abipersonal) arvutatuna projekti teostamiseks vajalikust kogusummast;
other running costs calculated in the same way (costs of materials, supplies, etc.);
muud jooksevkulud (materjalide, tarvikute jmt kulud) arvutatuna projekti teostamiseks vajalikust kogusummast;
instruments and equipment, land and buildings;
vahendid ja seadmed, maa ja ehitised;
consultancy and equivalent services including bought-in research, technical knowledge, patents, etc.;
konsultatsiooni- ja sarnased teenused, sealhulgas sisseostetud teadusuuringud, tehnilised teadmised, patendid jne;
additional overhead costs incurred directly as a result of the R&D project or programme being promoted.’
täiendavad üldkulud, mis on tingitud otse toetavast uurimis- ja arendustegevuse projektist või programmist.”
According to the information provided by the Norwegian authorities, the costs of the project taken into account in the determination of the granting of aid were covered by the definition of eligible costs provided in the 1994 R&D Guidelines.
Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt olid abi andmisel projekti arvestuslikud kulud kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi suuniste abikõlblike kulude mõistega.
Section 3 to the ‘Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter’ referred to the costs that could be considered eligible by the RCN when assessing the granting of R&D aid to a project.
Dokumendi „Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter” 3. jaos on viidatud kuludele, mida RCN võib projektile uurimis- ja arendustegevuseks antava abi hindamisel lugeda abikõlblikeks kuludeks.
They covered personnel costs (salary and social costs for R&D personnel, i.e. researchers, technicians and assistants related to the project and necessary to carry it out), purchasing of R&D services (consultancy services and equivalent services), operating costs (including material costs and other operating costs directly related to the project and necessary to complete it) and equipment and instruments if used only for R&D.
Need hõlmasid tööjõukulusid (uurimis- ja arendustegevusega tegelevate töötajate, st projektiga seotud ja selle teostamiseks vajalike teadlaste, tehnikute ja assistentide palk ja sotsiaalmaks), uurimis- ja arendustegevuse teenuste allhange (konsultatsiooniteenused ja sarnased teenused), tegevuskulud (sealhulgas materjalikulu ja muud projektiga otseselt seotud ja selle teostamiseks vajalikud tegevuskulud) ning üksnes uurimis- ja arendustegevuseks kasutatavad seadmed ja instrumendid.
Thus, the Authority considers the description of the eligible costs to be in accordance with the definition provided for in the 1994 R&D Guidelines.
Seega on järelevalveamet seisukohal, et abikõlblikud kulud on kooskõlas 1994. aasta uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi suuniste mõistega.
The project was exclusively carried out by the research institute Marintek without further participation of or collaboration with private undertakings at this stage of the R&D.
Uurimisinstituut Marintek viis kõnealuse projekti läbi üksi, kaasamata uurimis- ja arendustegevuse sellesse etappi eraettevõtteid ja tegemata nendega koostööd.