natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The intention behind granting Mesta AS funding for the restructuring measures was to compensate Mesta AS for having been established with costs which are inappropriate for commercial operations, such as the additional pension costs of civil servants, and which no competitors have.
Mesta ASi ümberkorraldamismeetmete rahastamise eesmärk oli hüvitada Mesta ASile talle asutamisel kaasa tulnud kulud, nagu riigiteenistujate pensionitega seotud täiendavad kulud, mis ei ole äritegevuses kohased ja mida tema konkurendid kandma ei pea.
The Norwegian authorities consider that such costs (which are subject to compensation) derive from obligations incurred as a consequence of the Production Department having formed part of the State administration and constitute therefore a State liability.
Norra ametiasutused leiavad, et sellised kulud (mida ei hüvitata) tulenevad kohustustest, mis lasusid tootmisosakonnal seetõttu, et ta oli osa riigiasutusest, ja olid järelikult riigi kohustused.
Hence compensation for such costs does therefore not constitute an economic advantage for Mesta AS.
Seega ei andnud selliste kulude hüvitamine Mesta ASile majanduslikku eelist.
In addition, the Norwegian authorities have submitted that it could have achieved the same result by undertaking the relevant restructuring measures prior to the transformation of the Production Department into Mesta AS.
Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et sama tulemus oleks saavutatud ka siis, kui asjaomaseid ümberkorraldamismeetmeid oleks rakendatud enne tootmisosakonna ümberkorraldamist Mesta ASiks.
However, this would have been time consuming, less cost efficient and consequently delayed the liberalisation process.
See oleks siiski olnud aeganõudev ja vähem kulutasuvam ning mille tagajärjel oleks liberaliseerimine edasi lükkunud.
In this context the Norwegian authorities note that if the restructuring measures would have been undertaken prior to the transformation no aid would have been involved and the net effect for Mesta AS is the same irrespectively of whether the measures are carried out before or after.
Sellega seoses märgivad Norra ametiasutused, et kui ümberkorraldamismeetmeid oleks rakendatud enne ümberkorraldamist, ei oleks tegemist olnud riigiabiga ja lõpptulemus on Mesta ASi jaoks sama, olenemata sellest, kas meetmed rakendati enne või pärast ümberkorraldamist.
In the view of the Norwegian authorities the fact that the alternative approach would not raise State aid issues shows that compensating for restructuring costs does not entail an economic advantage for Mesta AS.
Norra ametiasutuste arvates näitab asjaolu, et teistsuguse lähenemisviisi korral ei oleks riigiabi küsimust tõstatunud, et ümberkorraldamiskulude hüvitamine ei andnud Mesta ASile majanduslikku eelist.
In support of their arguments the Norwegian authorities refer to the Combus case where the Court of First Instance found that compensation for measures intended to offset a structural disadvantage does not constitute State aid [129].
Toetamaks oma väiteid viitavad Norra ametiasutused Combuse kohtuasjale, kus Esimese Astme Kohus leidis, et struktuurilise halvemuse tasakaalustamiseks rakendatud meetmete hüvitamine ei kujuta endast riigiabi [129].
In that case the Danish Government paid DKK 100 million to civil servants for waiving their civil servant status (and related rights) in the context of being transferred to Combus.
Nimetatud kohtuasjas maksis Taani valitsus 100 miljonit Taani krooni riigiteenistujatele, kes loobusid riigiteenistuja staatusest (ja sellega seotud õigustest) seoses Combusesse üleviimisega. Norra ametiasutused märgivad ka, et Esimese Astme Kohus sedastas, et Taani valitsus oleks võinud jõuda samale tulemusele ametnikke Combusesse üle viimata: „[…] oleks Taani riik võinud saavutada sama tulemuse, määrates need ametnikud eraldi preemiat maksmata uuele teenistuskohale avalikus haldussüsteemis, mis oleks võimaldanud Combusil kohe tööle võtta töötajaid eraõiguslike lepingute alusel.”
The Norwegian authorities also point out that the Court of First Instance stated that the Danish Government could have achieved the same result by not transferring the officials to Combus: ‘… the Danish Government could have obtained the same result by reassigning their officials within the State, without paying any particular bonus, which would have enabled Combus to employ immediately employees on a contract basis falling under private law.’ [130]The Norwegian authorities have argued that based on the Combus judgment the decisive issue is whether compensation lightens the burdens normally assumed in an undertaking’s budget.
[130].Norra ametiasutused väidavad, et Combuse kohtuotsusele tuginedes on otsustavaks küsimuseks, kas hüvitis „kergendab ettevõtjal tavaliselt lasuvaid eelarvelisi kulusid, ja mida tuleb pidada majanduslikuks eeliseks, mida abisaaja ettevõtja ei oleks tavalistes turutingimustes saanud”.
Such compensation is to be regarded as an economic advantage which the recipient undertaking would not have obtained under normal market conditions.
Ametiasutuste sõnul õigustab see väide lähenemisviisi, mille kohaselt tuleb eristada „äriühingu tegevuskulusid ja äriühingule pandud kulusid, mis tavaliselt äriühingu eelarvesse ei kuulu”.
According to the authorities the statement warrants an approach according to which a distinction should be drawn between ‘costs that have been incurred in the running of the company and costs that have been imposed on the Company, but which have not been incurred in the normal course of the Company’s budget’.
Ametiasutused leiavad, et viimatinimetatud kulude hüvitamine ei anna majanduslikku eelist, vaid lihtsalt kompenseerib struktuurilist halvemust, mis asjaomase äriühingu konkurentidel puudub.
The authorities consider that compensation for the latter costs does not amount to an economic advantage but compensates merely for a structural disadvantage which its competitors do not have.
Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et kui finantskohustus mitterahalise sissemakse „hulka arvata”, vähendab see ettevõtte üldist puhasväärtust ja seetõttu võib üleandja selliste finantskohustuste tasakaalustamiseks need hüvitada.
Separately from this, the Norwegian authorities have argued that if the financial obligation is ‘included’ in the contribution in kind this reduces the overall net value of the business and the transferor may therefore compensate for such financial obligations so as to keep them neutral.
Mesta ASi tehtud mitterahaline sissemakse hõlmas mitmeid elemente, mis olid seotud äritegevuseks mittesobivate ebasoodsate asjaoludega.
The contribution in kind to Mesta AS involved a number of items involving disadvantages not suited for commercial operations.
Mitterahalise sissemakse väärtuse vähendamise asemel säilitasid ametiasutused selle algse väärtuse ja hüvitasid ümberkorraldamismeetmetega seotud ebasoodsad asjaolud.
In this regard reference is made to Deloitte & Touche which in its 12 December 2002 Report [131] states that ‘The [restructuring] costs are estimated on the basis of existing plans for reductions in the workforce and existing salary agreements. The company will take over the existing employment agreements and must cover these costs, but the costs derive from obligations belonging to the state and will therefore be covered through appropriations in 2003, 2004, and 2005.’ And ‘The restructuring of the company implies costs that must be observed as a lag from the past as a public entity and are as such already incurred at the time of establishment. The company will take over the existing employment agreements and must cover these costs, but the costs derive from obligations belonging to the state and will therefore be covered through appropriations in 2003, 2004 and 2005.’ Deloitte & Touche also states that this was also the reason that Mesta AS was granted funding to cover the restructuring costs (which did not form part of the opening balance) on an ongoing basis over three years.
Sellega seoses viidatakse Deloitte & Touche 12. detsembri 2002. aasta aruandele, [131] milles on öeldud, et „[ümberkorraldamis]kulud määrati töötajate ja kehtivate töölepingute arvu vähendamise kohta välja töötatud kavade alusel. Äriühing võtab üle kehtivad töölepingud ja peab kandma nendega seotud kulud, kuid kulud tulenevad riigi kohustustest ja seetõttu kaetakse need 2003., 2004. ja 2005. aasta eraldistest.” Ning „ettevõtte ümberkorraldamisega kaasnevad kulud, mis tulenevad äriühingu varasemast avalik-õiguslikust seisundist ja mis on äriühingu asutamise ajaks juba kantud. Äriühing võtab üle kehtivad töölepingud ja peab kandma nendega seotud kulud, kuid kulud tulenevad riigi kohustustest ja seetõttu kaetakse need 2003., 2004. ja 2005. aasta eraldistest.” Samuti väidab Deloitte & Touche, et see oli ka põhjuseks, miks Mesta ASile eraldati vahendid ümberkorraldamiskulude (mis ei kuulunud algbilanssi) kandmiseks kolme aasta jooksul.
The Norwegian authorities argue that the owner must be able to offset the same disadvantages as a private purchaser would have required if the Production Department would have been sold without being caught by the State aid rules: If the Production Department would have been sold, a purchaser would discover that the structure would be inappropriate for commercial operations and demand (i) a reduction, corresponding to the disadvantages in the purchase price; or (ii) that the seller (i.e., the authorities) covers the costs necessary to make the business fit for commercial operations.
Norra ametiasutused väidavad, et omanik peab suutma kompenseerida samad ebasoodsad asjaolud, nagu oleks pidanud tegema eraõiguslik ostja, kui tootmisosakond oleks müüdud riigiabi eeskirju kohaldamata: kui tootmisosakond oleks müüdud, oleks ostja avastanud, et selle struktuur ei sobi äritegevuseks ja nõudnud i) ostuhinna vähendamist vastavalt ebasoodsatele asjaoludele või ii) et müüja (st ametiasutused) kataks kulud, mis on vajalikud, et muuta ettevõte tavapärase äritegevuse jaoks sobivaks.
According to the Norwegian authorities it is incorrect to maintain that such an arrangement implies that Mesta AS received the benefit of the work carried out by such employees without paying the full costs of their employment terms.
Norra ametiasutuste sõnul ei ole õige väide, et selline korraldus tähendab, et Mesta AS sai kasu kõnealuste töötajate tööst, tasumata nende töötamisega seotud kulusid täies mahus.
It would have been more expensive for the State to keep the employees than to transfer them to Mesta AS and reimburse the latter for early pension arrangements [132].
Riigi jaoks oleks läinud kallimaks, kui need töötajad oleks Mesta ASi üleviimise ja eelpensioni kulude hüvitamise asemel tööle jäetud [132].
Hence compensation for early pension falls outside Article 61(1) EEA.The Norwegian authorities argue that compensation for maintenance of civil servant pension is a direct consequence of the employee’s previous status as civil servant and should therefore be considered as a liability of the Norwegian authorities.
Seega ei kuulu eelpensioni kulude hüvitamine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse.Norra ametiasutused väidavad, et riigiteenistuja pensioniõiguste säilitamisega seotud kulude hüvitamine tuleneb otseselt töötajate varasemast riigiteenistuja staatusest ja seda tuleks pidada Norra ametiasutuste kohustuseks.
The same conclusion applies to maintenance of the special retirement age scheme (from which certain employees benefited during their employment in the Production Department).
Sama järeldus kehtib ka eripensioniea säilitamise skeemi kohta (mida kohaldati teatud töötajate suhtes nende tootmisosakonnas töötamise ajal).
In both cases the compensation has only covered the difference between the additional costs for civil servant pensions or special retirement age scheme, on the one hand, and an ordinary pension scheme, on the other.
Mõlemal juhul kattis hüvitis üksnes riigiteenistuja pensioni või eripensioniea skeemiga seotud täiendavate kulude ja tavalise pensioniskeemi kulude vahe.
No competitors of Mesta AS have been imposed such obligations in respect of their employees and hence compensation for these measures do not involve State aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Ühelgi Mesta ASi konkurendil oma töötajate ees selliseid kohustusi ei olnud ja seega ei kujuta nimetatud meetmete hüvitamine endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Moving offices, moving of support and maintenance offices, transfer of archives, moving
Büroode ning tugi- ja hooldusüksuste kolimine, arhiivide üleviimine, kolimine
The costs of moving of offices were not a result of activities carried out in Mesta AS but were incurred as a consequence of the geographical location of the Production Department.
Büroode kolimisega seotud kulud ei tulenenud Mesta ASi tegevusest, vaid tootmisosakonna geograafilisest asukohast.
Also, the costs for moving support and maintenance offices originate from activities carried out prior to the establishment of Mesta AS and can therefore not be considered as costs normally assumed in an undertakings budget but derive rather from State obligations.
Tugi- ja hooldusüksuste kolimisega seotud kulud tulenesid samuti enne Mesta ASi asutamist toimunud tegevusest ja seega ei saa neid käsitada ettevõtja tavapäraste eelarvekuludena, vaid pigem riigi kohustustest tulenevate kuludena.
The same goes for the costs for transferring archives.
Sama kehtib ka arhiivide üleviimise kohta.
Contrary to the Authority’s statement in the Opening Decision this is also true for the moving costs incurred by personnel of the Production Department which had to move domiciles to take up employment in the new premises of Mesta AS.
Vastupidi järelevalveameti poolt menetluse algatamise otsuses esitatud väitele kehtib see ka Mesta ASis tööle asumise tõttu kolima pidanud tootmisosakonna töötajate kolimiskulude kohta.
In this regard the Norwegian authorities have also pointed out that it was necessary to offer key personnel incentives in order to minimise the risk that they would resign.
Sellega seoses on Norra ametiasutused ka täpsustanud, et olulisemate töötajate motiveerimine oli vajalik, et vähendada nende töölt lahkumise ohtu.
Finally, commuting costs during two years (i.e., up until 1 January 2005) for key personnel were also a result of the activities in the Production Department to discourage such personnel from leaving Mesta AS.
Samuti hüvitas tootmisosakond kahe aasta jooksul (st kuni 1. jaanuarini 2005) olulisemate töötajate töölesõidukulud selleks, et vältida nende lahkumist Mesta ASist.
Conclusion and arguments on compatibility
Järeldus ja väited kokkusobivuse kohta
Based on the above, the Norwegian authorities conclude that none of the measures for which restructuring funding has been provided involves an economic advantage to Mesta AS.
Eespool nimetatud asjaoludele tuginedes leiavad Norra ametiasutused, et ükski meede, millele anti ümberkorraldamistoetust, ei andnud Mesta ASile majanduslikku eelist.
In fact, since the State has awarded Mesta AS only NOK 993,6 million to cover restructuring costs (although the estimated total restructuring cost amount to NOK 1097,8 million) Mesta AS is undercompensated with about NOK 104,2 million [133].
Kuna riik andis Mesta ASile ümberkorraldamiskulude katteks ainult 993,6 miljonit Norra krooni (kuigi ümberkorraldamise hinnangulised kogukulud ulatuvad 1097,8 miljoni Norra kroonini), siis tegelikult sai Mesta AS hüvitist umbes 104,2 miljonit Norra krooni vajalikust vähem [133].
Should the Authority nonetheless come to the conclusion that State aid is involved in the restructuring measures, the Norwegian authorities have submitted that the aid is compatible by reference to Article 61(3)(c) as (i) the measures pursues an objective of common European interest; (ii) the restructuring of Mesta AS is necessary to achieve this objective; and (iii) the aid does not adversely affect trading conditions to an extent which is contrary to the common interest.
Kui järelevalveamet peaks sellele vaatamata jõudma järeldusele, et ümberkorraldamismeetmete puhul on tegu riigiabiga, väidavad Norra ametiasutused, et abi on EMP lepinguga kokkusobiv artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, sest i) meetmed teenivad üleeuroopalist huvi pakkuvat eesmärki, ii) Mesta ASi ümberkorraldamine on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja iii) abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
As to the pursuit of a common European interest, the Norwegian authorities argue that the opening up of markets to competition is a Community objective in the common European interest [134].
Seoses üleeuroopaliste huvidega väidavad Norra ametiasutused, et turgude avamine konkurentsile on ühenduse eesmärk, mille saavutamine on Euroopa ühistes huvides [134].
In the present case the establishment of a State owned undertaking to compete on a level playing field with new entrants was a necessary step in the context of opening up the market.
Käesoleval juhul oli riigi omanduses oleva, uute turuletulijatega võrdsetel tingimustel konkureeriva äriühingu asutamine turu avamiseks vajalik samm.
The Norwegian authorities recall that the national authorities remain free to decide on how the opening of the market should take place.
Norra ametiasutused tuletavad meelde, et riiklikele ametiasutustele jääb vabadus otsustada, kuidas turu avamine peaks toimuma.
The authorities also note that the opening of the road operation and maintenance markets for competition is better for competition than any of the alternatives of continuing to carry out the services within the State, or open up the market for competition only in part.Finally, when the effect on competition is considered account must be taken of the overall economic effect of restructuring the road maintenance and operation activities: Mesta AS was established with a structural disadvantage compared to its competitors.
Ametiasutused märgivad ka, et teede käitamise ja hoolduse teenuste turu avamine konkurentsile on konkurentsi jaoks parem kui riigi poolt teenuste osutamise jätkamine või turu osaline avamine konkurentsile.Konkurentsimõju vaadeldes tuleb arvesse võtta teede käitamise ja hooldusega seotud tegevuse ümberkorraldamise üldist majanduslikku mõju: Mesta AS oli asutades oma konkurentidega võrreldes ebasoodsamas olukorras.
Hence from an economic perspective Mesta AS was not in a situation comparable to that of its competitors as Mesta AS bore the burden derived from the former Production Department within the State.
Seega ei olnud Mesta ASi majanduslik olukord konkurentide omaga võrreldav, sest Mesta ASile langes koormus, mis tulenes endise tootmisosakonna riigiettevõtte staatusest.
Therefore, when analysing the effects on competition account must be taken of the principle of neutrality set out in Article 125 EEA.
Seetõttu tuleb konkurentsimõju analüüsides arvesse võtta EMP lepingu artiklis 125 sätestatud neutraalsuse põhimõtet.
In the view of the Norwegian authorities this means that it must be acceptable to compensate Mesta AS for structural disadvantages for purposes of establishing a commercially geared company.
Norra ametiasutuste arvates tähendab see seda, et Mesta ASile struktuurilise halvemuse kompenseerimine majanduslikult elujõulise äriühingu loomise eesmärgil peab olema vastuvõetav.
The authorities also note that the aid for the restructuring measures was limited to what was necessary in order to open up the market for competition.
Ametiasutused märgivad ka, et ümberkorraldamismeetmete rakendamiseks antud abi piirdus sellega, mis oli vajalik turu avamiseks konkurentsile.
Finally, the process has not adversely affected trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Lõpetuseks ei ole kõnealune protsess kahjustanud kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
TRANSITIONAL CONTRACTS
ÜLEMINEKULEPINGUD
The Norwegian authorities point out that the prices at which both the construction contracts and the operation and maintenance contracts were transferred to Mesta AS are the same as those used for determining the generation of revenue in the context of the discounted cash flow analysis.
Norra ametiasutused märgivad, et hinnad, millega nii ehituslepingud kui ka käitus- ja hoolduslepingud Mesta ASile üle anti, on samad, mida kasutati tulude arvutamisel diskonteeritud rahavoogude analüüsis.
Hence the contracts, as assets, formed part of the assessment of the total value of the business which in turn formed part of the contribution in kind.
Seega moodustasid lepingud kui varad osa ettevõtte koguväärtusest, mis omakorda moodustas osa mitterahalisest sissemaksest.
There is therefore no State aid within the meaning of Article 61(1) EEA in the contracts as contribution in kind.
Seega ei kujuta lepingud kui mitterahaline sissemakse endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Consequently it is not necessary to assess whether the contracts were transferred to Mesta AS at market price.
Järelikult ei ole vaja kontrollida, kas lepingud anti Mesta ASile üle turuhinnaga.
In any event, with respect to the construction contracts the Norwegian authorities point out that due to having followed internal guidelines, the prices at which the construction contracts were transferred correspond to the price level resulting from public tenders.
Igal juhul märgivad Norra ametiasutused seoses ehituslepingutega, et kuna järgiti sise-eeskirju, vastavad ehituslepingute üleandmise hinnad avalike pakkumismenetluste tulemusel saadud hindadele.
As regards operation and maintenance contracts, on 1 January 2003 there was no market price, or any reliable source indicating a market price since all operation and maintenance services were carried out by the Production Department [135].
Käitus- ja hoolduslepingute kohta märgivad Norra ametiasutused, et 1. jaanuaril 2003. aastal puudusid nii turuhind kui ka muud usaldusväärsed allikad turuhinna kohta, sest kõiki käitus- ja hooldustöid teostas tootmisosakond [135].
In the view of the Norwegian authorities the market for operation and maintenance works was not opened for competition on 1 January 2003 but only on 1 September 2003 (and only in part) [136].
Norra ametiasutuste arvates ei avatud käitus- ja hooldustööde turgu konkurentsile mitte 1. jaanuaril 2003. aastal, vaid alles 1. septembril 2003. aastal (ja sedagi vaid osaliselt) [136].
Until 1 January 2003 the Public Road Administration had been responsible for 100 % of the operation and maintenance works in relation to the public road network.
Kuni 1. jaanuarini 2003 vastutas Maanteeamet sajaprotsendiliselt avalike teede käitus- ja hooldustööde eest.
Since there was therefore no market for the relevant services on 1 January 2003, there was no alternative than to transfer the transitional contracts at the cost based prices previously fixed in the Production Department.
Kuna seega asjaomaste teenuste turg 1. jaanuaril 2003. aastal puudus, polnud muud võimalust, kui anda üleminekulepingud üle tootmisosakonnas varem määratud kulupõhiste hindadega.
None of the third party comments weaken this point of view.
Seda seisukohta ei nõrgenda ükski kolmandate isikute märkus.
In this context the Norwegian authorities have also argued that the reason that there was no (mature) market was because private operators were not prepared to provide the relevant services for maintaining road safety on 1 January 2003 [137].
Sellega seoses väidavad Norra ametiasutused ka, et (väljakujunenud) turu puudumise põhjuseks oli asjaolu, et eraettevõtjad ei olnud 1. jaanuaril 2003. aastal valmis osutama asjaomaseid teenuseid liiklusohutuse tagamiseks [137].
It was therefore considered in the best interest of all to open the operation and maintenance market gradually: A gradual opening would ensure a rational allocation of the contracts because operators would be relieved from having to prepare bids in respect of the full contract portfolio on one and the same day.
Seega peeti kõigi seisukohast parimaks lahenduseks avada käitus- ja hooldusteenuste turg järk-järgult: järkjärguline avamine pidi tagama lepingute otstarbekohase jaotuse, sest ettevõtjad ei pidanud esitama ühel ja samal päeval pakkumusi terve lepinguportfelli kohta.