natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By Decision of the Authority No 71/94/COL Norway was recognised as approved continental and coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Norra tunnistati järelevalveameti otsusega nr 71/94/COL heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.
Following notification of an outbreak of VHS in Møre og Romsdal County in Norway, on 26 November 2007, Decision No 71/94/COL, as last amended by the EFTA Surveillance Authority Decision No 244/02/COL, was repealed by Decision No 302/08/COL, which established that the parts of Norway referred to in the Annex to that Decision were recognised as approved continental zone and as approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Pärast 26. novembri 2007 teadet, mis käsitles viirusliku hemorraagilise septitseemia puhangut Norra Møre og Romsdali maakonnas, tühistati otsusega nr 302/08/COL otsus nr 71/94/COL, mida on viimati muudetud EFTA järelevalveameti otsusega nr 244/02/COL. Otsuses 302/08/COL sätestati, et kõnealuse otsuse lisas osutatud Norra osad tunnistatakse heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.
On 11 July 2008, an outbreak of VHS was confirmed in the coastal areas of Storfjorden in Norway.
juulil 2008 kinnitati viirusliku hemorraagilise septitseemia puhang Norra Storfjordeni rannikualadel.
The competent authority in Norway has informed the Authority of the measures taken to eliminate the disease and to prevent its spread.
Asjaomane Norra ametiasutus teavitas järelevalveametit meetmetest, mida võeti haiguse likvideerimiseks ja selle leviku tõkestamiseks.
The Authority has assessed the information submitted to it by the competent authority in Norway and it appears, at this stage, that the measures taken are appropriate.
Järelevalveamet on hinnanud Norra asjaomase ametiasutuse esitatud teavet ja praeguses etapis tundub, et võetud meetmed on asjakohased.
Moreover, the Authority has discussed the matter with the European Commission and no changes have occurred in Norway with regards to IHN.
Lisaks sellele on järelevalveamet arutanud küsimust Euroopa Komisjoniga ja Norras ei ole aset leidnud ühtegi muutust seoses nakkusliku vereloomenekroosiga.
It is the opinion of the Authority that Norway, with the exception of the areas referred to in the Annex, should still be recognised as approved continental zone and approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Järelevalveamet on seisukohal, et Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, tuleks siiski tunnistada heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the EFTA Veterinary Committee assisting the EFTA Surveillance Authority,
Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,
Norway, with the exception of the areas referred to in the Annex, is recognised as approved continental zone and as approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, on tunnistatud heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.
The EFTA Surveillance Authority Decision No 302/08/COL of 21 May 2008 concerning the status of Norway with regard to infectious haematopoietic necrosis and viral haemorrhagic septicaemia is hereby repealed.
EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga tunnistatakse kehtetuks.
This Decision shall enter into force on 5 January 2010.
Käesolev otsus jõustub 5. jaanuaril 2010.
Director
Xavier Lewis
Norway, with the exception of:
Norra, välja arvatud:
The Norwegian part of the catchment areas of Grense Jacobselv and Pasvik river and the rivers in between and the associated coastal region.
Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad;
Norway, with the exception of the coastal areas of Storfjorden (in the municipalities of Ørskog, Sykkylven, Stordal, Stranda and Norddal) delimited in the west by a line drawn between Røneset in Sykkylven municipality and Giljeneset in Ørskog municipality.
Storfjordeni rannikualad (Ørskogi, Sykkylveni, Stordali, Stranda ja Norddali omavalitsustes), mis on piiritletud läänest joonega Sykkylveni kohalikus omavalitsuses asuva Røneseti ja Ørskogi kohalikus omavalitsuses asuva Giljeneseti vahel.
East of the line of the entire fjord is excepted including the tidal line, landbased aquaculture farms that utilise seawater in the production and the landbases and quays of aquaculture farms in the fjord.
Joonest itta on välja arvatud kogu fjord, sealhulgas tõusuvee piir, kaldal asuvad vesiviljelusloomade kasvandused, mis kasutavad tootmises merevett, ning fjordis asuvad vesiviljelusloomade kasvanduste kaldal asuvad baasid ja kaid.
The parts of water catchment areas that have its estuary in the containment area and that have upward migration of anadromous fish, and any cultivation installation in the anadromous part of the water catchment are also excepted from recognition as approved zone.
Valgla osad, mille suue asub isoleeritud alal ja kus toimub siirdekalade ränne ülesvoolu, ning valgla siirdeosas asuvad kasvatused ei ole samuti tunnistatud heakskiidetud vööndiks.
Xavier Lewis
direktor
Norway, with the exception of the Norwegian part of the catchment areas of Grense Jacobselv and Pasvik river and the rivers in between and the associated coastal region. VHS
Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad. VIIRUSLIK HEMORRAAGILINE SEPTITSEEMIA
No 34/10/COL
nr 34/10/COL,
amending, for the 79th time, the procedural and substantive rules in the field of State aid by introducing a new Chapter on the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks
millega seitsmekümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki „Riigiabieeskirjade kohaldamine seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga”
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3] ,in particular to Article 24 and Article 5(2)(b) thereof,
võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingut, [3] eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,
Under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid.
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.
Under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the Authority considers it necessary.
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab.
The Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid were adopted on 19 January 1994 by the Authority [4].On 30 September 2009, the European Commission (hereinafter referred to as the Commission) published a Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks [5].The Commission’s Communication is also of relevance for the European Economic Area.
jaanuaril 1994 võttis järelevalveamet vastu riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad [4].30. septembril 2009 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise „Ühenduse suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” [5].komisjoni teatis on kohaldatav ka Euroopa Majanduspiirkonnas.
Uniform application of the EEA State aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area.
EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.
According to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the Commission.
EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte.
The Authority consulted the Commission, and the EFTA States by letters on the subject dated 22 January 2010 (Events No 543740, 543741 and 543742),
järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud komisjoni ja EFTA riikidega 22. jaanuaril 2010 saadetud kirjadega (toimingud nr 543740, 543741 ja 543742),
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new Chapter on the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks.
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki „Riigiabieeskirjade kohaldamine seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga”.
The new Chapter is contained in the Annex to this Decision.
Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union L 231, 3.9.1994, p. 1 and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1, as amended (hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’).
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994, avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1, muudetud kujul (edaspidi „riigiabi suunised”).
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines
Riigiabi suuniste kehtiv versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.
OJ C 235, 30.9.2009, p. 7.
ELT C 235, 30.9.2009, lk 7.
APPLICATION OF STATE AID RULES IN RELATION TO RAPID DEPLOYMENT OF BROADBAND NETWORKS [1]1.
RIIGIABIEESKIRJADE KOHALDAMINE SEOSES LAIRIBAVÕRKUDE KIIRE KASUTUSELEVÕTUGA [1]1.
Broadband connectivity is a key component for the development, adoption and use of information and communication technologies (hereinafter referred to as ‘ICT’) in the economy and in society.
Lairibaühenduse olemasolu on info- ja sidetehnoloogiate väljatöötamise, kasutuselevõtu ja kasutamise jaoks majanduses ja ühiskonnas olulise tähtsusega.
Broadband is of strategic importance because of its ability to accelerate the contribution of these technologies to growth and innovation in all sectors of the economy and to social and territorial cohesion.
Lairibaühendus on strateegilise tähtsusega, sest selle kaudu saab kiirendada kõnealuste tehnoloogiate levitamist kasvu ja uuenduste saavutamiseks kõigis majandussektorites ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks.
In line with the Lisbon Strategy and subsequent communications [2] of the European Commission (hereinafter referred to as ‘the Commission’), the Authority also supports the widespread availability of broadband services for all European citizens.
Kooskõlas Lissaboni strateegia ja sellele järgnenud Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) teatistega [2] toetab ka järelevalveamet aktiivselt lairibateenuste kättesaadavust kõigile Euroopa kodanikele.
It should be recalled that in the ‘State aid Action Plan — Less and better targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009’ [3], the Commission noted that State aid measures can, under certain conditions, be effective tools for achieving objectives of common interest.
Tuleb meenutada, et dokumendis „Riigiabi tegevuskava – vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009” [3] märkis komisjon, et teatavatel tingimustel võivad riigiabimeetmed olla tõhusad vahendid ühishuvi eesmärkide saavutamisel.
In particular State aid can correct market failures, thereby improving the efficient functioning of markets and enhancing competitiveness.
Eelkõige võib riigiabi andmine aidata korrigeerida turutõrkeid, parandades turgude tõhusat toimimist ning aidates kaasa konkurentsivõime tugevdamisele.
Further, where markets provide efficient outcomes but these are deemed unsatisfactory from a cohesion policy point of view, State aid may be used to obtain a more desirable, equitable market outcome.
Lisaks võib juhul, kui turg on toimiv, kuid saavutatud tulemused ei ole ühtekuuluvuspoliitika seisukohast rahuldavad, riigiabi kasutada soovitumate, tasakaalustatumate tulemuste saavutamiseks.
In particular, a well targeted state intervention in the broadband field can contribute to reducing the ‘digital divide’ [4] that sets apart areas or regions within a country where affordable and competitive broadband services are on offer and areas where such services are not.
Eelkõige võib hästisuunatud riiklik sekkumine lairibaühenduse valdkonnas aidata vähendada digitaalset lõhet, [4] mis eraldab ühe riigi piires selliseid alasid ja piirkondi, kus pakutakse taskukohaseid ja konkurentsivõimelisi lairibateenuseid, ning selliseid alasid, kus kõnealuseid teenuseid ei pakuta.
At the same time, it must be ensured that State aid does not crowd out market initiative in the broadband sector.
Samal ajal tuleb tagada, et riigiabi ei suruks tagaplaanile lairibasektori turuinitsiatiivi.
If State aid for broadband were to be used in areas where market operators would normally choose to invest or have already invested, this could affect investments already made by broadband operators on market terms and might significantly undermine the incentives of market operators to invest in broadband in the first place.
Kui lairibaühendusele antavat riigiabi kasutatakse piirkondades, kus turuosalised tavaliselt investeeriksid või on juba investeerinud, võib see mõjutada lairibaoperaatorite poolt turutingimuste kohaselt tehtud investeeringuid ja märkimisväärselt kahjustada turuosaliste üldist tahet lairibaühendusse investeerida.
In such cases, State aid to broadband might become counterproductive to the objective pursued.
Sellistel juhtudel võib lairibaühendusele antav riigiabi eesmärgi saavutamist takistada.
The primary objective of State aid control in the field of broadband is to ensure that State aid measures will result in a higher level of broadband coverage and penetration, or at a faster rate, than would occur without the aid, and to ensure that the positive effects of aid outweigh its negative effects in terms of distortion of competition.
Lairibaühenduse valdkonna riigiabi kontrollimise peamine eesmärk on tagada, et riigiabimeetmete kaudu saavutatakse kiiremini suurema katvusega lairibaühendus ja selle laialdasem kasutuselevõtt võrreldes abi mitteandmisega, ning et abi soodne mõju kaaluks üles konkurentsimoonutusena ilmneda võiva kahjuliku mõju.
It should be recalled that the regulatory framework for electronic communications also deals with issues related to broadband access [5].
Tuleb meenutada, et elektroonilist sidet käsitlevas reguleerivas raamistikus käsitletakse ka lairibajuurdepääsuga seotud küsimusi [5].
Thus, wholesale broadband markets are subject to ex ante regulation in all EFTA States [6].
Seega kasutatakse lairibateenuse hulgimüügiturgude puhul kõigis EFTA riikides seni eelnevat reguleerimist [6].
In this regard, a number of initiatives that aim to address the new challenges that next generation access (hereinafter referred to as NGA) [7] networks raise from a regulatory point of view, in particular regarding access issues, have been undertaken [8].
Sellega seoses on juba tehtud mitu algatust eesmärgiga tegeleda uute probleemide lahendamisega, mida järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud [7] tekitavad reguleerimise seisukohast, eelkõige seoses juurdepääsuküsimustega [8].
The present Chapter outlines the Authority’s policy in applying the State aid rules of the EEA Agreement to measures that support the deployment of traditional broadband networks, based on the existing decision-making practice of the Commission (Section 2) and also address a number of issues relating to the assessment of measures aiming to encourage and support the rapid roll-out of NGA networks (Section 3).
Käesolevas peatükis kirjeldatakse komisjoni kehtivale otsuste tegemise tavale tuginevat järelevalveameti poliitikat, mis käsitleb EMP lepingu riigiabieeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, millega toetatakse tavapäraste lairibavõrkude kasutuselevõttu (2. jagu), samuti tegeletakse mitme küsimusega, mis on seotud järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kiire kasutuselevõtu soodustamiseks ja toetamiseks mõeldud meetmete hindamisega (3. jagu).
The Authority will apply the guidelines set out in this Chapter in the assessment of State aid to broadband, thereby increasing legal certainty and the transparency of its decision-making practice.
Järelevalveamet kohaldab käesoleva peatükiga ette nähtud suuniseid lairibaühendusele antava riigiabi hindamisel, suurendades seeläbi otsuste tegemise tava õiguskindlust ja läbipaistvust.
THE AUTHORITY’S POLICY ON STATE AID FOR BROADBAND PROJECTS
LAIRIBAÜHENDUSE PROJEKTIDELE ANTAVAT RIIGIABI KÄSITLEV JÄRELEVALVEAMETI POLIITIKA
The application of the State aid rules
Riigiabieeskirjade kohaldamine
In its decision-making practice, the Commission has taken an favourable view towards state measures for broadband deployment for rural and underserved areas, whilst being more critical for aid measures in areas where a broadband infrastructure already exists and competition takes place.
Oma otsustes on komisjon võtnud soosiva hoiaku selliste riigiabimeetmete suhtes, millega toetatakse lairibaühenduse kasutuselevõttu maapiirkondades ja puuduliku ühendusega piirkondades, olles samas kriitilisem abimeetmete võtmise suhtes piirkondades, kus lairibainfrastruktuur on juba olemas ja konkurents toimib.
Where state intervention to support broadband deployment satisfied the conditions of State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as TFEU), corresponding to Article 61(1) of the EEA Agreement, its compatibility has been assessed so far by the Commission mainly under Article 107(3) of TFEU, corresponding to Article 61(3) of the EEA Agreement.
Kui riiklik sekkumine lairibaühenduse kasutuselevõtuks vastas riigiabi tingimustele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (mis vastab EMP lepingu artikli 61 lõikele 1), on komisjon selle kokkusobivust hinnanud peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt (mis vastab EMP lepingu artikli 61 lõikele 3).
The Commission’s State aid policy towards state measures to support broadband network deployments can be summarised in Sections 2.2 and 2.3 below.
Komisjoni riigiabipoliitika seoses lairibavõrkude kasutuselevõtu toetamiseks võetavate riiklike meetmetega on kokkuvõtlikult esitatud jagudes 2.2 ja 2.3.
Article 61(1) of the EEA Agreement: Presence of aid
EMP lepingu artikli 61 lõige 1: abi olemasolu
According to Article 61(1) of the EEA Agreement, ‘any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.
EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt „on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab lepinguosaliste vahelist kaubandust”.
It follows that in order for a measure to qualify as State aid, the following cumulative conditions have to be met:
Sellest järeldub, et meede on riigiabi, kui see vastab kõikidele järgmistele tingimustele:
the measure has to be granted out of state resources;
meedet rahastatakse riigi ressurssidest;
it has to confer an economic advantage to undertakings;
see annab ettevõtjatele majandusliku eelise;
the advantage has to be selective and distort or threaten to distort competition;
nimetatud eelis on selektiivne ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi;
the measure has to affect intra-EEA trade.
meede mõjutab EMP-sisest kaubandust.
Public support for broadband projects often involves the presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [9].
Lairibaühenduste projektidele antav riiklik toetus hõlmab sageli riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses [9].
First, the measures typically involve state resources (for instance, where the state supports broadband projects through subsidies, tax rebates or other types of preferential financing conditions) [10].
Esiteks hõlmavad meetmed tavaliselt riigi ressursse (nt riik toetab lairibaühenduse projekte toetuste, maksuvähenduste või muud liiki soodsamate rahastamistingimuste kaudu) [10].
Second, as regards support granted for an economic activity, state measures supporting broadband deployment projects usually address the exercise of an economic activity (such as building, operating, and enabling access to broadband infrastructure including backhaul facilities and ground equipment, such as fixed, terrestrial wireless, satellite-based, or a combination thereof).
Teiseks, seoses majandustegevuse toetamisega, on lairibaühenduse kasutuselevõttu toetavad riiklikud meetmed tavaliselt seotud majandustegevusega (nt lairibainfrastruktuuri ehitamine ja käitamine ning sellele juurdepääsu võimaldamine; see hõlmab tagasiühenduse seadmeid ja maapealseid seadmeid, nt traatühenduse, maapealseid traadita ja satelliidipõhiseid tehnoloogiaid või tehnoloogiate kombineerimist).
However, in exceptional cases where the network thus financed is not used for commercial purposes (e.g. the network only provides broadband access to non-commercial websites, services and information) [11], such state intervention would not involve the granting of an economic advantage on undertakings, and consequently would not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Siiski on erandjuhtudel võimalik, et nimetatud viisil rahastatud võrku ei kasutata äritegevuse eesmärkidel (nt võrk annab lairibajuurdepääsu mittetulunduslikele veebisaitidele, teenustele ja teabele); [11] sel juhul ei hõlma riiklik sekkumine majandusliku eelise andmist ettevõtjatele ega ole seega riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Third, as regards the granting of an advantage, the aid is usually granted directly to investors [12] of the network, which in most cases are chosen by means of an open tender [13].
Kolmandaks, seoses eelise andmisega, antakse abi otse võrguinvestoritele, [12] kes enamikul juhtudel valitakse välja avatud hankemenetluse teel [13].
While the use of a tender ensures that any aid is limited to the minimum amount necessary for the particular project, the financial support might enable the successful bidder to conduct a commercial activity on conditions which would not otherwise be available on the market.
Kuna hankemenetluse kasutamine tagab, et abi on konkreetse projekti puhul piiratud vajaliku miinimumsummaga, võib rahaline toetus võimaldada väljavalitud pakkujal tegeleda ettevõtlusega tingimustel, mis muidu turul kättesaadavad ei oleks.