natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part B.II.22.3 of Annex II to the General Model Agreement, used for the purposes of granting support under the Sixth Framework Programme, stated that ‘[p]hysical persons may not charge any labour cost in relation to their personal involvement in the project’ and in Part B.II.19.1(a) it appeared that eligible costs ‘must be actual, economic and necessary for the implementation for the project’.
Kuuenda raamprogrammi raames toetuste andmiseks kasutatud üldise näidislepingu II lisa osas B.II.22.3 sätestatakse, et „füüsilised isikud ei tohi seoses enda osalemisega projektis ise tööjõukulude hüvitamist nõuda” ja osa B.II.19.1 punktist a selgub, et abikõlblikud kulud „peavad olema tegelikud, majanduslikult põhjendatud ja vajalikud projekti rakendamiseks”.
In this context the European Commission adopted the view that if the value of the labour costs could not be identified and registered in the books of the company, it could not be charged to the Framework Programme either.
Selle taustal asus Euroopa Komisjon seisukohale, et kui tööjõukulude maksumust ei ole võimalik ettevõtja raamatupidamises tuvastada ega registreerida, siis ei saa ka nõuda nende hüvitamist raamprogrammist.
In line with this the Authority, in its decision to open the formal investigation procedure in relation to the Unpaid R&D Labour Scheme, expressed doubts as to whether unpaid labour costs could qualify as eligible costs within the meaning of the R&D&I Guidelines.
Kooskõlas sellega väljendas järelevalveamet oma otsuses algatada seoses teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavaga ametlik uurimismenetlus, kahtlusi, kas palgata tööjõu kulud on teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate suuniste tähenduses abikõlblikud kulud.
However, the Seventh Framework Programme has now been adopted and provides that, under certain conditions, support can be requested for costs which are not ‘actual’ [61].
Seitsmes raamprogramm on praeguseks vastu võetud ja selle kohaselt võib teatud tingimustel taotleda toetust ka kuludele, mis ei ole „tegelikud” [61]. Sellega seoses on Euroopa Komisjoni kasutatavas toetuslepingu näidises (seitsmenda raamprogrammi raames toetuste andmist käsitlev üldine näidisleping) sätestatud, et hoolimata üldisest tingimusest, et abikõlblikud kulud peavad olema tegelikud kulud, „võivad toetusesaajad otsustada deklareerida keskmist personalikulu, kui selle aluseks on tõendatud ja komisjoni heakskiidetud metoodika, mis on kooskõlas toetusesaaja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega. Metoodika õigsust käsitleva tõendi esitanud toetusesaaja poolt käesoleva toetuslepingu kuludesse arvestatavat keskmist personalikulu ei peeta oluliselt erinevaks tegelikust personalikulust.
In the relevant guidance documents, it is explained that the abovementioned rule, which is referred to as the ‘average personnel costs method based on a certified methodology’, allows (i) physical persons assimilated to a SME; and (ii) SME owners who do not receive a salary for their work for the SME, the possibility to apply and receive support for their work efforts in relation to R&D projects.
Asjaomastes juhistes selgitatakse, et ülalmainitud reegel, millele viidatakse kui „keskmise personalikulu meetodile, mille aluseks on tõendatud metoodika”, annab i) VKEga samaväärsetele füüsilistele isikutele ja ii) VKEde omanikele, kes ei saa VKEle tehtud töö eest palka, võimaluse taotleda ning saada teadus- ja arendusprojektidega seoses tehtud töö eest toetust.
While there is no explicit requirement as to which methodology should be used, it is clear from the guidance documents that, under the Community programme, a ‘certified methodology’ means that an auditor has to certify the methodology forming the basis for calculating the value of the work efforts or ‘labour costs’ (that is, effectively, the hourly rate).
Kuigi kasutatava metoodika kohta puudub kindel nõue, selgub juhistest, et ühenduse programmi puhul tähendab „tõendatud metoodika” seda, et tehtud töö või „tööjõukulude” (tunnitasu) maksumuse arvutamise aluseks oleva metoodika peab tõendama audiitor.
In relation to acceptable methodologies, the Authority first observes that the guidance in relation to physical persons makes reference to a methodology for identifying the hourly rate by means of income (e.g. tax declarations) [63].
Seoses vastuvõetavate metoodikatega märgib järelevalveamet, et füüsiliste isikutega seonduvad juhised viitavad sissetuleku (st maksudeklaratsioonid) kaudu tunnitasu tuvastamise metoodikale [63].
However, particularly in light of the guidance by the European Commission in the case of SME owners not receiving a salary and unable to show any trace of their labour costs in the accounts of the company, which indicate that costs can be calculated using estimates, the Authority considers that the reference to an income-based methodology is not sufficient to automatically exclude the use of alternative methodologies.
Siiski, eelkõige Euroopa Komisjoni juhiste valguses on järelevalveamet arvamusel, et VKEde omanike puhul, kes ei saa palka või ei suuda näidata ettevõtja raamatupidamises oma tööjõukulusid (mis viitab sellele, et kulusid saab arvutada prognooside abil), ei ole viide sissetulekupõhisele metoodikale piisav, et automaatselt alternatiivsete metoodikate kasutamine välistada.
The aim under the Seventh Framework Programme is to allow the value of the work efforts made in respect of the R & D project to be calculated.
Seitsmenda raamprogrammi eesmärk on võimaldada välja arvutada teadus- ja arendusprojektidega seoses tehtud töö maksumus.
There is no explicit requirement that the potential beneficiary receives any income in relation to that activity.
Puudub selgesõnaline nõue, et potentsiaalne abisaaja peab saama kõnealuse tegevusega seotud sissetulekut.
On this basis the Authority has taken the view that, for both (i) and (ii) above, the presence of income is not in and of itself a condition for being eligible for support and that other methodologies for determining an hourly rate may be acceptable.Turning to the methodology proposed by the Norwegian authorities, the Authority observes, as a preliminary point, that the approach of calculating 1,6 ‰ of nominal annual salary identifies an hourly rate which includes not only a labour cost element but also an element of ‘other operating costs’.
Järelevalveamet on sellega seoses võtnud seisukoha, et nii ülalmainitud i kui ka ii valikuvõimaluse puhul ei ole sissetuleku olemasolu iseenesest tingimuseks toetuse saamisele ning et kasutada võib ka teisi tunnitasu määramise metoodikaid.Pöördudes tagasi Norra ametiasutuste välja pakutud metoodika juurde, märgib järelevalveamet esialgse märkusena seda, et 1,6 ‰ nominaalse aastapalga arvutamise meetodiga saadakse tunnitasu, mis ei hõlma mitte ainult tööjõukulu, vaid ka „teisi tegevuskulusid”.
So, although the purpose of the present analysis is to verify whether the labour costs are eligible, it is also necessary, in order to be able to draw a final conclusion on whether the methodology is acceptable, to verify whether the element relating to ‘other operating costs’ qualifies as an eligible cost under the R&D&I Guidelines.
Seega, kuigi käesoleva analüüsi eesmärk on kontrollida, kas tööjõukulud on abikõlblikud, on metoodika vastuvõetavuse küsimuses järelduse tegemiseks vajalik kontrollida ka seda, kas teiste tegevuskuludega seotud tegurid on teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate suuniste raames abikõlblikud.
These two elements are therefore addressed separately below.
Kõnealust kahte tegurit vaadeldakse järgnevalt eraldi.
‘Unpaid’ labour costs
Palgata tööjõu kulud
With respect to the costs attributable to unpaid labour, this element of the methodology is simply defined by reference to wage statistics.
Mis puutub palgata tööjõuga seotud kuludesse, siis see metoodika tegur määratletakse lihtsalt viitega palgastatistikale.
Indeed, the proposed methodology implies that the labour cost element is equivalent to what would have been the result if the hourly rate would have been identified by dividing annual average working hours by the nominal annual industrial worker’s salary, as it appears from statistics for 2005.
Tõepoolest, välja pakutud metoodika eeldab, et tööjõukulude tegur võrdub tulemusega, mis oleks saadud, kui tunnitasu oleks kindlaks tehtud aastas keskmiselt töötatud töötundide jagamisel tööstustöölise nominaalse aastapalgaga, nagu see on avaldatud 2005. aasta statistikas.
The labour cost element for an industrial worker’s salary corresponds to an hourly rate of NOK 232,20 (348300/1500).
Tööstustöölise palga tööjõukulu tegur vastab 232,20 Norra kroonisele tunnitasule (348300/1500).
The Authority considers that an hourly rate which is defined by reference to official wage statistics (for 2005) ensures that the labour cost element is not inflated.
Järelevalveamet on arvamusel, et tunnitasu, mis on määratud viitega ametlikule palgastatistikale (2005. aasta andmed), tagab selle, et tööjõukulud ei suurene.
Moreover, the fact that the hourly rate is determined by reference to the annual industrial worker’s salary (as opposed to the much higher salary of, say, a civil engineer) means that the labour cost element is kept at a relatively low level [64].
Peale selle tähendab asjaolu, et tunnitasu on määratud viitega tööstustöölise aastapalgale (erinevalt näiteks märksa kõrgemast ehitusinseneri palgast) seda, et tööjõukulud hoitakse suhteliselt madalal tasemel [64].
Finally, the fact that the reported unpaid labour hours must be co-signed by the project manager and be certified by an accountant for each grant application ensures the presence of an audit control which is in line with — or even stricter than — the audit certification referred to in the General Model Agreement under the Seventh Framework Programme [65].
Asjaolu, et teatatud palgata töötunnid tuleb iga toetusetaotluse puhul projektijuhi poolt kaasallkirjastada ja raamatupidaja poolt tõendada, tagab audiitorkontrolli olemasolu, mis on kooskõlas või isegi rangem kui seitsmenda raamprogrammi raames üldises näidislepingus osutatud kontrollitõendid [65].
Finally, the Authority notes that, in addition, control is also exercised by the Norwegian Research Council, which verifies that the declared numbers are not manifestly incorrect.
Järelevalveamet märgib, et kontrolle teostab ka Norra Teadusnõukogu, kes kontrollib, kas deklareeritud arvud ei ole selgelt ebatäpsed.
In these circumstances the Authority concludes that the identification of the unpaid labour cost element in the methodology for determining the hourly rate is acceptable.
Järelevalveamet järeldab sellises olukorras, et palgata tööjõu teguri kindlakstegemine tunnitasu määratlemise metoodikas on lubatav.
The unpaid labour costs, considered in isolation, therefore qualify as eligible personnel costs within the meaning of the R&D&I Guidelines.
Palgata tööjõu kulud on seega eraldi võetuna teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate suuniste tähenduses abikõlblikud personalikulud.
‘Other operating costs’
Teised tegevuskulud
However, the operating cost element under the methodology has been calculated on the basis of the company review carried out by the Norwegian Research Council.
Tegevuskulude tegur on metodoloogia raames arvutatud siiski Norra Teadusnõukogu teostatud ettevõtjate raamatupidamise läbivaatamise alusel.
This ensures that the level of operating costs is realistic.
Sellega tagatakse, et tegevuskulude tase oleks realistlik.
Moreover, the share of operating costs is calculated on the basis of the low salary of the industrial worker and the operating cost element remains at a fixed maximum on an hourly basis.
Lisaks sellele arvutatakse tegevuskulude osa tööstustööliste madala palga alusel ning tegevuskulude tegur jääb fikseeritud maksimaalsele tasemele tunnipõhiselt.
On this basis, and taking into account that the actual incurrence of operating costs is verified via invoices as part of the audit control, the Authority considers that the proposed methodology constitutes an acceptable manner of identifying the level of ‘other operating costs’ and they therefore qualify as eligible costs under the R&D&I Guidelines.
Eespool öeldust lähtudes ning võttes arvesse asjaolu, et tegevuskulude tegelikku tekkimist kontrollitakse audiitorkontrolli osana arvete põhjal, on järelevalveamet arvamusel, et kavandatav metoodika kujutab endast vastuvõetavat moodust, millega teha kindlaks teiste tegevuskulude tase, ning need kulud on seega teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate suuniste raames abikõlblikud.
Conclusion on methodology
Metoodika kokkuvõte
In conclusion, the Authority considers that, based on the change in principle under the Seventh Framework Programme, unpaid labour costs may qualify as eligible costs, depending on the methodology chosen for identifying the hourly rate.
Kokkuvõttes on järelevalveamet arvamusel, et võttes aluseks seitsmenda raamprogrammi raames toimunud põhimõtte muudatuse, saab palgata tööjõu kulusid sõltuvalt tunnitasu määratlemiseks valitud metoodikast pidada abikõlblikeks.
As appears from the above, the Authority considers that under the methodology proposed by the Norwegian authorities, the manner in which the level of both the labour cost element and the operating cost element is fixed, is acceptable.
Eespool mainitule vastavalt on järelevalveamet arvamusel, et Norra ametiasutuste kavandatud metoodika kohaselt on nii tööjõukulude teguri kui ka tegevuskulude teguri taseme määramise moodus vastuvõetav.
Hence, the methodology is approved and the costs qualify as eligible under the R&D&I Guidelines.
Seega on metoodika heaks kiidetud ning kulud on teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käitlevate suuniste tähenduses abikõlblikud.
This conclusion is also in line with the position taken by the Authority in 2002 in its decision on the Skattefunn Scheme, in the context of which the Authority approved an identical methodology for determining (the level of) eligible costs [67].Although the proposed methodology implies that one single hourly rate is applied even if the potential beneficiaries under the scheme may vary in size, it is recalled that the Norwegian authorities have decided to limit the scheme to micro and small companies and the potential beneficiaries therefore represent a rather homogeneous group.
Kõnealune järeldus on ka kooskõlas järelevalveameti seisukohaga 2002. aasta otsuses Skattefunni abikava kohta, mille raames kiitis järelevalveamet heaks sarnase abikõlblike kulude (taseme) määratlemise metoodika [67].Kuigi kavandatava metoodika puhul eeldatakse, et ühtset tunnitasu kohaldatakse isegi siis, kui potentsiaalsed samast abikavast abi saajad on erineva suurusega, tuletatakse siiski meelde, et Norra ametiasutused on otsustanud piirata kõnealuse abikava kohaldamisala mikro- ja väikeettevõtjatega ning võimalikud abisaajad esindavad seetõttu suhteliselt ühtset rühma.
The Authority therefore approves of the use of one common rate.
Järelevalveamet kiidab seega ühe ja ühtse tasu kasutamise heaks.
According to Section 6 of the R&D&I Guidelines an incentive effect is automatically considered to be present where the aided R&D&I project has not started before the application for support, the aid beneficiary is a SME and the aid amount is below EUR 7,5 million per project per SME [68].
Vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste 6. jaole peetakse ergutava mõju olemasolu automaatseks, kui toetatavat teadus-, arendus- või innovatsiooniprojekti ei ole alustatud enne taotluse esitamist, abisaaja on VKE ning abisumma on alla 7,5 miljoni euro projekti ja VKE kohta [68].
As appears from above, the Norwegian authorities have limited the Unpaid R&D Labour Scheme to small and micro companies.
Vastavalt eespool öeldule on Norra ametiasutused piiranud teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kohaldamisala väike- ja mikroettevõtjatega.
Moreover, in view of the fact that eligible costs under the Unpaid R&D Labour Scheme are subject to a fixed ceiling of eligible costs of NOK 2 million annually per undertaking and that the applicable aid intensity is 27,8 %, the maximum value of aid granted per undertaking in any one year would be NOK 556000 (approximately EUR 70500), which is far below the abovementioned maximum limit.
Võttes lisaks arvesse asjaolu, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames kohaldatakse abikõlblike kulude suhtes 2 miljoni Norra kroonist ülemmäära ettevõtja kohta aastas ning et kohaldatav abi osatähtsus on 27,8 %, on seega ettevõtjale aastas antava abi maksimaalne summa 556000 Norra krooni (umbes 70500 eurot), mis on palju madalam, kui eespool mainitud ülemmäär.
Even taking account of a maximum aid intensity of up to 45 % (which may be triggered by an increase in the tax rate), the maximum aid amount is NOK 900000 (approximately EUR 114000), which is still far below the maximum limit stipulated in the R&D&I Guidelines [69].
Isegi arvestades maksimaalse abi osatähtsusega kuni 45 % (mille võib saavutada maksumäära tõstmisega), on maksimaalne abisumma 900000 Norra krooni (umbes 114000 eurot), mis on ikkagi märkimisväärselt madalam kui teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes sätestatud ülemmäär [69].
Finally, the Norwegian authorities have confirmed that support under the Scheme will not be given if research projects have been started prior to the application for support.
Norra ametiasutused on kinnitanud, et abikavast ei anta toetust, kui teadusprojekte on alustatud enne taotluse esitamist.
On this basis the Authority considers that grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme therefore have an incentive effect pursuant to Section 6 of the R&D&I Guidelines.
Sellest lähtudes on järelevalveamet arvamusel, et toetustel, mida on võimalik anda teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames, on seetõttu vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste 6. jaole ergutav mõju.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified by the Norwegian authorities as being of indefinite duration.
Norra ametiasutused teatasid teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava puhul, et selle kestus on määramata.
However, the Norwegian authorities have agreed to formally limit the duration of the scheme to 31 December 2013, which is also the expiry date of the current R&D&I Guidelines.
Norra ametiasutused nõustusid siiski abikava kestuse formaalse piiramisega 31. detsembrini 2013, mis on ka praeguste teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kehtivuse lõppemise tähtpäev.
On this basis the Authority considers the duration of the scheme to be acceptable.
Sellest tulenevalt peab järelevalveamet abikava kestust vastuvõetavaks.
CONCLUSION ON THE COMPATIBILITY OF THE SCHEME WITH THE EEA AGREEMENT
JÄRELDUS ABIKAVA KOKKUSOBIVUSE KOHTA EMP LEPINGUGA
As appears from the above the Authority considers that both the projects and cost elements under the Unpaid R&D Labour Scheme qualify as eligible under the R&D&I Guidelines.
Vastavalt eespool öeldule on järelevalveamet arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames on nii projektid kui ka kulutegurid teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste mõistes abikõlblikud.
Since the Scheme is limited to small and micro companies, aid intensities are in line with those Guidelines, an incentive effect has been demonstrated and the duration of the scheme has been limited in line with the Guidelines, the Authority has taken the view that the Unpaid R&D Labour Scheme is compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Kuna abikava kohaldamisala on piiratud väike- ja mikroettevõtjatega, abi osatähtsused on kooskõlas kõnealuste suunistega, tõestatud on ergutava mõju olemasolu ning abikava kestus on piiratud kooskõlas suunistega, on järelevalveamet võtnud seisukoha, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava on EMP lepinguga kokkusobiv.
On the basis of the foregoing assessment the Authority considers the Unpaid R&D Labour Scheme to be compatible with the EEA Agreement subject to the following conditions.
Eespool toodud hinnangu põhjal on järelevalveamet arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kujutab endast riigiabi järgmistel tingimustel:
The scope of the Unpaid R&D Labour Scheme is limited to micro and small companies as defined in the State Aid Guidelines on aid to SMEs;
teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kohaldamisala on piiratud mikro- ja väikeettevõtjatega vastavalt VKEdele antava riigiabi käsitlevatele suunistele;
The total aid intensity for micro and small companies is 27,8 %, which may increase as a result of a possible increase in the corporate tax rate (in which case the applicable ceilings are maximum 45 % for experimental development and 70 % for industrial research); and
mikro- ja väikeettevõtjate abi koguosatähtsus on 27,8 %, mis võib suureneda tulenevalt võimalikust ettevõtte tulumaksu suurenemisest (sellisel juhul on kohaldatav ülemmäär tootearenduse puhul 45 % ja rakendusuuringute puhul 70 %), ning
The duration of the Scheme does not extend beyond 31 December 2013, the date on which the current R&D&I Guidelines expire.
abikava ei kesta kauem kui 31. detsembrini 2013, mis on praeguste teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kehtivuse lõppemise tähtpäev.
The Norwegian authorities are reminded of their obligation to provide annual reports on the implementation of the Scheme as stipulated in Article 21 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement in conjunction with Article 6 of Decision No 195/04/COL of 14 July 2004.
Norra ametiasutustele tuletatakse meelde vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 21 koostoimes 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artikliga 6 sätestatud kohustust esitada aastaaruanne abikava rakendamise kohta.
The Norwegian authorities have stated that the hourly rate applied under the Unpaid R&D Labour Scheme can be adjusted based on salary developments.
Norra ametiasutused on teatanud, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames kohaldatavat tunnitasu on võimalik vastavalt palkade muutumisele kohandada.
In this regard, the Authority reminds the Norwegian authorities of their obligation to notify, pursuant to Article 1 of Part 1 of the Surveillance and Court Agreement, any changes qualifying as amendments within the meaning of Article 1 of Part II of Protocol 3 to the Court and Surveillance Agreement [70],HAS ADOPTED THIS DECISION:
Sellega seoses tuletab järelevalveamet Norra ametiasutustele meelde järelevalve- ja kohtulepingu I osa artiklist 1 tulenevat kohustust teatada mis tahes muudatustest, mis kujutavad endast järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 tähenduses muudatusi [70].ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1
The Unpaid R&D Labour Scheme is limited to micro and small companies as defined in the State Guidelines on aid to micro, small and medium-sized enterprises (SMEs) and the maximum total aid intensity is 27,8 %, which may be increased in case of a possible increase in the corporate tax rate (in which case the maximum applicable ceilings are 45 % for experimental development and 70 % for industrial research).
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kohaldamisala on piiratud väike- ja mikroettevõtjatega, nagu need on määratletud mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava riigiabi käsitlevates suunistes ning abi koguosatähtsuse ülemmäär on 27,8 %, mida on võimalik tõsta, juhul kui tõstetakse ettevõtte tulumaksumäära (sellisel juhul on kohaldatav ülemmäär tootearenduse puhul 45 % ja rakendusuuringute puhul 70 %).
The duration of the Unpaid R&D Labour Scheme is limited to 31 December 2013.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2013.