natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards intra-group services provided by AS Oslo Sporveier to AS Sporveisbussene and its subsidiaries or amongst the subsidiaries, the Norwegian authorities have explained that the prices paid for such services were based on the actual costs (e.g. rent of buses and drivers on specific occasions, cleaning of buses) or on the volume used (e.g. issuing of ID-cards) or even per hour according to the complexity of the service rendered.
Kontsernisiseselt ettevõtja AS Oslo Sporveier poolt ettevõtjale AS Sporveisbussene ja tema tütarettevõtjatele osutatud teenustega või tütarettevõtjate vahel osutatud teenustega seoses on Norra ametiasutused selgitanud, et selliste teenuste eest makstud hinnad põhinesid tegelikel kuludel (nt busside rent ja juhtide palkamine konkreetse sündmuse tarvis, busside puhastamine) või kasutatud mahul (nt töötõendite väljastamine) või peeti arvestust isegi tunni põhjal, sõltuvalt osutatud teenuse keerukusest.
The actual price included the cost of the service, meaning marginal costs, external/efficiency effects, as well as a proportional share of fixed costs and profit.
Tegelik hind hõlmas teenuse osutamisega kaasnevat kulu, s.t piirkulu, välismõju / tõhususega seotud mõju ning samuti proportsionaalset osa püsikuludest ja kasumist.
The Norwegian authorities have explained that such cost-based prices equal the market prices.
Norra ametiasutused on selgitanud, et sellised kulupõhised hinnad on võrdsed turuhindadega.
As explained above, AS Sporveisbussene established a subsidiary in 2003, Nexus Trafikk AS, in order to participate in tenders for operating scheduled bus transport services in Oslo.
Nagu eespool selgitatud, asutas ettevõtja AS Sporveisbussene 2003. aastal tütarettevõtja Nexus Trafikk AS, et osaleda pakkumismenetluses liinibussitranspordi teenuse osutamiseks Oslos.
The establishment of the subsidiary created a situation where the companies (AS Sporveisbussene and Nexus Trafikk AS), due to the fact that they both provided bus services, shared certain common costs.
Tütarettevõtja asutamisega tekkis olukord, kus ettevõtjad (AS Sporveisbussene ja Nexus Trafikk AS) jagasid teatavaid ühiseid kulusid sellepärast, et nad mõlemad osutasid bussitransporditeenuseid.
The Norwegian authorities explained that this led the companies to establish a new system for allocating (the new) common costs.
Norra ametiasutused selgitasid, et selle tulemusel pidid ettevõtjad looma uue süsteemi ühiste (uute) kulude jagamiseks.
The new system applied from 2004 onwards.
Uut süsteemi hakati kasutama alates 2004. aastast.
According to the new system, common costs such as IT and communication infrastructure, general PR costs, certain corporate staff, consultancy services related to general contracts, audit, pension, insurance, accounting and salary services were covered by all relevant companies of the group with a certain percentage of each company’s turnover.
Uue süsteemi kohaselt katsid kõik asjaomased kontserni ettevõtjad teatud protsendi ulatuses iga ettevõtja kasumist selliseid ühiseid kulusid nagu infotehnoloogia ja sideinfrastruktuuriga seotud kulud, üldised suhtekorraldusega seotud kulud, teatava juhtimispersonaliga seotud kulud, üldiste lepingutega seotud konsultatsiooniteenuste kulud ning auditi, pensionide, kindlustuse, raamatupidamise ja palgateenustega seotud kulud.
The method to calculate those overhead rates is based on the identification of all common costs through the budget process each year.
Nende üldiste kulude arvutamise meetod põhineb kõikide üldiste kulude määra kindlaksmääramisel iga-aastase eelarvemenetluse kaudu.
The amount of those costs is then summed up and the general overhead rate is estimated by dividing the identified common costs on the total turnover of AS Sporveisbussene and its subsidiaries.
Seejärel need kulud liidetakse ning arvutatakse välja üldine üldiste kulude määr, jagades kindlaks tehtud üldised kulud ettevõtja AS Sporveisbussene ja tema tütarettevõtjate kogukäibega.
The sum of budgeted overhead costs for each company shall cover the common costs included in the total budget.
Iga ettevõtja kohta eelarves määratud üldiste kulude summa katab kogueelarves sisalduvaid üldiseid kulusid.
The rate was […] [47] % for 2004, […] [48] % for 2005 and 2006, and […] [49] % for 2007 and 2008.
2004. aastal oli määr […] %, [47] 2005. ja 2006. aastal […] % [48] ning 2007. ja 2008. aastal […] % [49].
CAPITAL INJECTION OF 2 APRIL 2004
2. APRILLI 2004. AASTA KAPITALISÜST
The complainant states that AS Oslo Sporveier transferred NOK 41499000 in new equity to AS Sporveisbussene in 2004, and alleges that this transaction may have involved state aid as no private market investor would have injected capital in a loss-making company.
Kaebuse esitaja juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtja AS Oslo Sporveier kandis 2004. aastal uues vääringus 41499000 Norra krooni üle ettevõtjale AS Sporveisbussene, ning väidab, et see tehing võis sisaldada riigiabi, sest ükski turumajanduslik erainvestor ei oleks andnud kapitali kahjumit teeninud ettevõtjale.
The complainant furthermore questions whether capital has been injected in order to fund new activities taking place in a market exposed to competition.
Lisaks seab kaebuse esitaja kahtluse alla, kas kapitalisüst tehti selleks, et rahastada uusi tegevusi konkurentsile avatud turul.
The Norwegian authorities have confirmed that Oslo Municipality injected new capital into the Oslo Sporveier Group on 2 April 2004, and that this measure related to a one-time contribution to the pension fund of the Group (Oslo Sporveiers Pensjonskasse) [50] to cover an accumulated shortage of funds in the existing pension fund accounts.
Norra ametiasutused on kinnitanud, et Oslo linn tegi kontserni Oslo Sporveier 2. aprillil 2004. aastal uue kapitalisüsti ning et see meede oli seotud ühekordse panusega kontserni pensionifondi (Oslo Sporveiers Pensjonskasse) [50], et katta olemasolevatel pensionikontodel kogunenud rahaliste vahendite puudujääk.
The amount of this capital injection allocated to AS Sporveisbussene was NOK 111760000.
Ettevõtjale AS Sporveisbussene tehtud kapitalisüsti suurus oli 111760000 Norra krooni.
The Norwegian authorities have furthermore explained that at the same time as the capital injection took place, AS Sporveisbussene changed accounting principles for estimating future pension obligations with the result that from 2004 onwards such obligations were recognized in their accounts [51].
Norra ametiasutused on täiendavalt selgitanud, et kapitalisüsti tegemise ajal muutis ettevõtja AS Sporveisbussene raamatupidamispõhimõtteid tulevase pensionikohustuse hindamiseks ning selle tulemusel leidsid sellised kohustused alates 2004. aastast kajastamist nende raamatupidamisandmetes [51].
In light of the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority can only understand that the complainant, when referring to the transfer of NOK 41499000 in its correspondence with the Authority, has compared the 2003 and 2004 accounts of AS Sporveisbussene, and deducted NOK 39501000 (total equity in 2003) from NOK 81 million (total equity in 2004).
Norra ametiasutuste esitatud teabe valguses saab järelevalveamet vaid järeldada, et kui kaebuse esitaja viitas järelevalveametiga toimunud kirjavahetuse käigus 41499000 Norra krooni ülekandmisele, siis on ta võrrelnud ettevõtja AS Sporveisbussene 2003. aasta ja 2004. aasta raamatupidamisandmeid ning lahutanud 39501000 Norra krooni (omakapital kokku 2003. aastal) 81 miljonist Norra kroonist (omakapital kokku 2004. aastal).
In this Decision, the Authority will assess the actual capital injection of NOK 111760000, which is the amount allocated to cover the pension obligations of AS Sporveisbussene (as opposed to NOK 41499000 referred to by the complainant).
Käesolevas otsuses hindab järelevalveamet tegelikuks kapitalisüsti suuruseks 111760000 Norra krooni (mitte aga kaebuse esitaja osutatud 41499000 Norra krooni), mis on summa, mis eraldati ettevõtja AS Sporveisbussene pensionikohustuste katmiseks.
The Norwegian authorities have submitted explanations regarding the rationale for this capital injection, which relates to the pension liabilities of AS Sporveisbussene.
Norra ametiasutused on esitanud selgitused selle ettevõtja AS Sporveisbussene pensionikohustustega seotud kapitalisüsti tegemise põhjuste kohta.
These are summarised in the following.
Need põhjused on kokkuvõtvalt esitatud allpool.
Mid-1990s shortfall in AS Oslo Sporveier Group’s pension fund and increased annual compensation
Puudujääk kontserni AS Oslo Sporveier pensionifondis 1990ndate keskel ning suurenenud iga-aastane hüvitis
The Norwegian local authorities – and companies owned or controlled by them – were obliged to provide their employees with an indexed pension equal to 70 % or 66 % of their final salary upon retirement at the age of 67 [52].
Norra kohalikud ametiasutused – ja nende omanduses olevad või nende kontrollitavad ettevõtjad – pidid pakkuma oma töötajatele indekseeritud pensioni, mis oleks võrdne 70 % või 66 % nende lõpptöötasust nende pensionile jäämisel 67aastasena [52].
By the mid-1990s, it had become clear that the pension fund of the Oslo Sporveier Group was underfunded.
aastate keskpaigaks oli selgunud, et kontserni Oslo Sporveier pensionifond oli alarahastatud.
Oslo Municipality, as its owner, was therefore obliged by law to cover the underfunding of the Oslo Sporveier Group [54].
Oslo linn kui kõnealuse ettevõtja omanik oli seega seadusega kohustatud katma kontserni Oslo Sporveier pensionifondi alarahastatuse [54].
Thus, as resolved by decision of 23 December 1996, AS Oslo Sporveier had to submit a plan on how to make up for the shortfall.
Seega pidi ettevõtja AS Oslo Sporveier esitama 23. detsembri 1996. aasta otsuse kohaselt kava, kuidas seda puudujääki katta.
In accordance with the payment plan, Oslo Municipality adjusted upwards the annual public service compensation so as to cover the increased pension premiums.
Kooskõlas maksekavaga suurendas Oslo linn iga-aastast avalike teenuste eest makstavat hüvitist, et katta suurenenud pensionimaksed.
Capital injection into Oslo Sporveiers Pensjonskasse
Kapitalisüst pensionifondi Oslo Sporveiers Pensjonskasse
According to the Norwegian authorities, Oslo Municipality decided in 2003 to cover the pension fund shortfall at the Oslo Sporveier Group with a one-time payment.
Norra ametiasutuste sõnul otsustas Oslo linn 2003. aastal katta puudujäägi kontserni Oslo Sporveier pensionifondis ühekordse maksega.
As a result, on 2 April 2004, AS Oslo Sporveier injected NOK 802,5 million [55] in Oslo Sporveiers Pensjonskasse to cover the current total shortfall [56].
Selle tulemusel tegi ettevõtja AS Oslo Sporveier 2. aprillil 2004. aastal 802,5 miljoni Norra krooni suuruse kapitalisüsti [55] pensionikassasse Oslo Sporveiers Pensjonskasse, et katta kogu tol hetkel valitsenud puudujääk [56].
The capital injection covered the underfunding of the pension liabilities relating to the employees of Oslo Sporvognsdrift AS, Oslo T-banedrift AS, AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.
Kapitalisüstiga kaeti ettevõtjate Oslo Sporvognsdrift AS, Oslo T-banedrift AS, AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene töötajate pensionikohustustega seotud alarahastatus.
The Norwegian authorities explained that although Oslo Municipality was obliged by law to cover the underfunding of Oslo Sporveier Group, it was not required to do so by a one-time payment: it chose to do so as this solution would be more cost efficient than adhering to the existing amortisation plan.
Norra ametiasutused selgitasid, et kuigi Oslo linn oli seaduse kohaselt kohustatud katma kontserni Oslo Sporveier alarahastatuse, ei olnud ta kohustatud tegema seda ühekordse maksega: linn otsustas seda teha nii, sest sellist lahendust peeti kulutõhusamaks kui kehtivate amortisatsiooniplaanide järgimist.
The annual amortised amount to service the underfunding was higher than the finance costs needed to service a bank loan of the same size.
Alarahastatuse katmiseks vajalik iga-aastane amortiseeritud summa oli kõrgem kui sama suurusega pangalaenu teenindamisega kaasnevad finantskulud.
Moreover, a one-time payment was estimated to provide savings in the operating budget of approximately NOK 160 million, and reduce the Group’s annual pension costs by NOK 60 million.
Peale selle, ühekordse makse puhul oli hinnanguline sääst tegevuseelarvest umbes 160 miljonit Norra krooni ja kontserni iga-aastaste pensionikulude vähenemist hinnati 60 miljonile Norra kroonile.
Of the NOK 802,5 million, NOK 111760000 covered the pension obligations of AS Sporveisbussene.
802,5 miljonist Norra kroonist kaeti 111760000 Norra krooniga ettevõtja AS Sporveisbussene pensionikohustused.
According to the Norwegian authorities the full amount was paid directly from AS Oslo Sporveier to the Oslo Sporveiers Pensjonskasse and was not transferred as cash to AS Sporveisbussene.
Norra ametiasutuste sõnul maksis ettevõtja AS Oslo Sporveier kogu summa otse pensionikassasse Oslo Sporveiers Pensjonskasse ning seda ei kantud rahana üle ettevõtjale AS Sporveisbussene.
In the annual accounts of AS Sporveisbussene for 2004, the pension contribution of NOK 111760000 was recorded as an injection of new share capital.
Ettevõtja AS Sporveisbussene 2004. aasta raamatupidamisaruannetes kirjendati 111760000 Norra krooni suurune pensionimakse uue aktsiakapitalina.
Underfunding of the pension liabilities for the tour bus employees
Reisibussiteenuste osutamisega seotud töötajate pensionikohustuste alarahastatus
According to the Norwegian authorities, a part of the capital injection transferred to AS Sporveisbussene covered pension liabilities for employees in the tour bus operation for the period 1994 (when the tour bus operations commenced) until 1 January 1997.
Norra ametiasutuste sõnul kaeti ettevõttesse AS Sporveisbussene tehtud kapitalisüsti ühe osaga reisibussiteenuste osutamisega seotud töötajate pensionikohustused, mis hõlmasid ajavahemikku 1994. aastast (mil reisibussiteenuseid hakati osutama) 1. jaanuarini 1997.
The Norwegian authorities have submitted calculations according to which approximately NOK 430300 of the total capital injection was related to pension liability underfunding in the tour bus division.
Norra ametiasutused on esitanud arvutused, mille kohaselt kogu kapitalisüstist umbes 430300 Norra krooni oli seotud reisibusside osakonna pensionikohustuste alarahastatusega.
Change of pension funds to Vital Forsikring ASA
Pensionifondi vahetamine Vital Forsikring ASA vastu
The payment of NOK 111760000 also enabled AS Sporveisbussene to transfer its pension fund from Oslo Sporveiers Pensjonskasse to Vital Forsikring ASA, a life insurance company.
Samuti võimaldas 111760000 Norra krooni suurune makse ettevõtjal AS Sporveisbussene viia oma pensionifond üle Oslo Sporveiers Pensjonskasse’st elukindlustusettevõttesse Vital Forsikring ASA.
TAXATION OF THE OSLO SPORVEIER GROUP
KONTSERNI OSLO SPORVEIER MAKSUSTAMINE
Allegations of the complainant
Kaebuse esitaja väited
According to the complainant, AS Oslo Sporveier’s negative tax position has been used to reduce the tax burden on AS Sporveisbussene.
Kaebuse esitaja sõnul on kasutatud ettevõtja AS Oslo Sporveier negatiivset maksupositsiooni selleks, et vähendada ettevõtja AS Sporveisbussene maksukoormat.
Favourable tax conditions in the Oslo Sporveier Group could possibly have been used to avoid payment of tax on profits made in a market wholly or partially exposed to competition.
Kontserni Oslo Sporveier soodsaid maksutingimusi võidi ära kasutada selleks, et vältida maksu maksmist täielikult või osaliselt konkurentsile avatud turul teenitud kasumilt.
The basis for this complaint seems to be that AS Sporveisbussene in the period 2000–2004, while having a profit before tax of approximately NOK 54796000, only reported a taxable income of NOK 2027000.
Selle kaebuse aluseks näib olevat asjaolu, et ettevõtja AS Sporveisbussene andis ajavahemikul 2000–2004 – mil maksustamiseelne kasum oli umbes 54796000 Norra krooni – teada vaid 2027000 Norra krooni suurusest maksustatavast tulust.
According to the Norwegian authorities, and in the Authority’s view, it appears that the complainant refers to the tax rules regarding contributions between companies belonging to the same group (group contributions).
Norra ametiasutuste sõnul ja järelevalveameti arvates tundub, et kaebuse esitaja osutab maksueeskirjadele, mis käsitlevad samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vahelisi toetusi (kontsernitoetused).
AS Sporveisbussene has apparently transferred parts of its profits, thus avoiding the payment of income tax on the amount transferred.
Ettevõtja AS Sporveisbussene on ilmselt kandnud üle osa oma kasumist, vältides sel viisil ülekantud osalt tulumaksu tasumist.
The relevant provisions of the Norwegian Tax Act
Norra maksuseaduse asjakohased sätted
According to the Norwegian Tax Act [58], companies within a group shall be taxed as single entities; there is, at the outset, no consolidation of groups of companies for tax purposes, which means that a company may only deduct its own losses and is liable to pay tax only on its own profits.
Norra maksuseaduse [58] kohaselt maksustatakse ühte kontserni kuuluvaid ettevõtjaid eraldiseisvate ettevõtjatena; maksustamise mõttes ettevõtjate kontsernide konsolideerimist ei toimu, s.t et ettevõtja võib maha arvata vaid oma kahjumi ja peab maksma maksu vaid oma kasumi pealt.
However, under certain conditions, the tax rules permit a company to deduct from its taxable income a unilateral contribution of capital made to another company within its group as a so called “group contribution”.
Kuid teatavatel tingimustel on maksueeskirjadega lubatud ettevõtjal oma maksustatavast tulust maha arvata sama kontserni teisele ettevõtjale antud ühepoolsed kapitalitoetused, mida nimetatakse kontsernitoetusteks.
Group contributions are allowed [59] when the granting company and the receiving company are limited liability companies [60] and belong to the same group [61].
Kontsernitoetused on lubatud [59], kui toetust andev ettevõtja ja toetust saav ettevõtja on äriühingud [60] ja kuuluvad samasse kontserni [61].
In addition, the parent company has to own more than 90 % of the subsidiary, as well as hold an equivalent share of the votes [62].
Peale selle peab emaettevõtjale kuuluma üle 90 % tütarettevõtjast ja samaväärne osa häältest [62].
The Norwegian authorities have explained that these requirements must be met at the end of the relevant financial year in which the group contribution is made.
Norra ametiasutused on selgitanud, et need nõuded peavad olema täidetud selle majandusaasta lõpus, mil kontsernitoetust antakse.
The granting and the receiving companies must, as part of their annual tax return, disclose the contributions to the tax authorities by submitting complete information on designated forms.
Toetust andvad ja toetust saavad ettevõtjad peavad oma iga-aastases maksudeklaratsioonis avaldama saadud toetused maksuhalduritele, esitades kogu teabe selleks ettenähtud vormidel.
A group contribution may consist of money, working capital or other financial contributions [63].
Kontsernitoetust võib anda raha, käibekapitali või muu finantstoetuse kujul [63].
A group contribution is deductible for the granting company to the extent that the contribution is covered by its taxable income [64].
Kontsernitoetus on toetuse andnud ettevõtja jaoks mahaarvamisele kuuluv sel määral, mil toetus on kaetud tema maksustatava tuluga [64].
When a company grants a group contribution exceeding its taxable income, it cannot deduct the excess amount [65].
Kui ettevõtja annab oma maksustatavast tulust suuremat kontsernitoetust, siis see tulu ületav summa mahaarvamisele ei kuulu [65].
The receiving company, on the other hand, is liable for paying taxes on the group contribution [66], but the excess, non-deductible amount does not constitute a taxable income on the hand of the recipient company.
Samas toetust saav ettevõtja on kohustatud maksma makse kontsernitoetuselt [66], kuid mahaarvamisele mittekuuluv summa, mis ületab tulu, ei kujuta endast toetust saanud ettevõtja maksustatavat tulu.
The contribution is considered as income for the receiving company in the same year as the granting company deducts the contribution in its tax assessment.
Toetust käsitatakse toetust saava ettevõtja jaoks tuluna samal aastal, mil toetust andev ettevõtja selle toetuse oma maksuteates maha arvab.
Provided that the recipient suffers a deficit, the contribution may be set off against any losses, also those incurred in previous years.
Kui toetuse saajal esineb puudujääk, võib toetusega tasaarvestada mis tahes kahjumi, sealhulgas varasematel aastatel esinenud kahjumi.
Moreover, the requirements related to a limited liability company’s distribution of dividends must be met [67].
Lisaks peavad olema täidetud äriühingu dividendide jaotamisega seotud nõuded [67].
The Norwegian authorities have explained that the group contribution rules apply indiscriminately to all corporate entities that are subject to Norwegian income tax.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kontsernitoetust käsitlevaid eeskirju kohaldatakse diskrimineerimatult kõikide kontsernide suhtes, keda maksustatakse Norra tulumaksuga.
The application of the rules does not require any form of government permit, licence or similar consent by any public authority.
Eeskirjade kohaldamiseks ei ole vaja mingit valitsuse luba, litsentsi või muud samalaadset nõusolekut mis tahes riigiasutuselt.
The rules apply regardless of who controls the group, whether it is of domestic or foreign origin, or privately or publicly owned.
Eeskirju kohaldatakse olenemata sellest, kes kontrollib kontserni, kas tegemist on kodumaise või välismaise päritolu kontserniga või eraõigusliku või avalik-õigusliku kontserniga.
The rationale of the group contribution rules
Kontsernitoetust käsitlevate eeskirjade mõte
The Norwegian authorities have explained that the purpose of the rules is to establish similar tax treatment and tax neutrality between (i) companies organised as a group structure and (ii) companies that operate several businesses as a single company.
Norra ametiasutused on selgitanud, et eeskirjade eesmärk on kehtestada samasugune maksukohtlemine ja maksuneutraalsus i) kontserni kuuluvate ettevõtjate puhul ja ii) ühe ettevõtjana mitme tegevusega tegelevate ettevõtjate puhul.
This purpose is attained by allowing groups of companies to offset the losses made by one (or several) of its companies against profits made by other companies in the same group, thus in effect allowing the taxation of the group on the basis of its consolidated net taxable profits.
See eesmärk saavutatakse nii, et kontsernidel lubatakse ühe (või mitme) kontserni kuuluva ettevõtja kahjum tasaarveldada teiste samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate kasumiga, mis seega tegelikult võimaldab maksustada kontserni tema konsolideeritud maksustatava puhaskasumi põhjal.
The Norwegian authorities have explained that the purpose or aim of the group contribution rules has never been to provide benefits to particular businesses on the basis of who owns the companies or what kind of business the companies engage in.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kontsernitoetuse eesmärk ei ole kunagi olnud anda eeliseid konkreetsetele ettevõtjatele selle põhjal, kellele ettevõtted kuuluvad või mis liiki tegevusega ettevõtted tegelevad.
Application of group contribution rules by the Oslo Sporveier Group
Kontsernitoetust käsitlevate eeskirjade kohaldamine kontserni Oslo Sporveier poolt
The Norwegian authorities have explained that AS Sporveisbussene granted NOK 4068000 in group contributions in 2000 and NOK 8365000 in 2001 to AS Oslo Sporveier, whereas there were no contributions in the years 2002–2004 due to tax losses [68].
Norra ametiasutused on selgitanud, et ettevõtja AS Sporveisbussene andis 2000. aastal 4068000 Norra krooni suuruse kontsernitoetuse ja 2001. aastal 8365000 Norra krooni suuruse toetuse ettevõtjale AS Oslo Sporveier, samas kui aastatel 2002–2004 toetust maksukahjumi tõttu ei antud [68].
COMMENTS TO THE OPENING DECISION FROM THE NORWEGIAN AUTHORITIES
NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA
More detailed factual information and the Asplan Viak Report
Üksikasjalikum faktiline teave ja Asplan Viak’i aruanne