natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Soria Moria Statement is a policy statement drawn up by the three political parties forming the current Norwegian Government.
Soria Moria avaldus on praeguse Norra valitsuse moodustava kolme poliitilise partei koostatud poliitiline avaldus.
As opposed to the heating of buildings.
Erinevalt hoonete kütmisest.
An independent association whose objective is to promote a rational utilisation of bio energy in Norway url: www.nobio.no
Sõltumatu ühendus, mille eesmärk on edendada Norras bioenergia ratsionaalset kasutamist; veebiaadress: www.nobio.no.
url: http://www.naturvern.no/engl
Veebiaadress: http://www.naturvern.no/engl/.
url: http://www.nu.no/english
Veebiaadress: http://www.nu.no/english/.
url: http://www.zero.no/zero/view?set_language=en
Veebiaadress: http://www.zero.no/zero/view?set_language=en.
Joined cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others, and the Kingdom of Norway v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Court Report, p. 117.
Liidetud kohtuasjad E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil ja Finnfjord, PIL jt ning Norra Kuningriik vs. EFTA Järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117).
British Aggregates Association v Commission judgment of 22 December 2008, Case C-487/06.
22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-487/06: British Aggregates Association vs. komisjon.
Opinion delivered on 17 July 2008, Case C-487/06.
17. juulil 2008 kohtuasjas C-487/06 esitatud ettepanek.
Paragraph 100 of the opinion.
Ettepaneku punkt 100.
Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH, Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH and Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] ECR I-8365 at paragraph 41.
Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline GmbH, Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH ja Finanzlandesdirektion für Kärnten (EKL 2001, lk I-8365, punkt 41).
See footnote 20 for the reference.
Viidatud joonealuses märkuses 20.
See Case C-159/01 Netherlands v Commission [2004] ECR I-4461, paragraphs 43–47.
Vt kohtuasi C-159/01: Madalmaad vs. komisjon (EKL 2004, lk I-4461, punktid 43–47).
See in this respect Case 730/79 Phillip Morris v Commission [1989] ECR 2671
Vt selles küsimuses kohtuasi 730/79: Phillip Morris vs. komisjon (EKL 1989, lk 2671).
These guidelines correspond to the European Community guidelines on State aid for environmental protection which were adopted on 23 January 2008 (OJ C 82, 1.4.2008, p. 1).
Need suunised vastavad keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele Euroopa Ühenduse suunistele, mis võeti vastu 23. jaanuaril 2008 (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).
The minimum taxation level fixed by Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity (OJ L 283, 31.10.2003, p. 51), as amended.
Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51) muudetud redaktsioonis kindlaksmääratud minimaalne maksumäär.
Paragraphs 151–152 of the Environmental Aid Guidelines.
Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punktid 151–152.
See also paragraphs 70(15) and 10.
Vt ka punkti 70 alapunkt 15 ja punkt 10.
Paragraph 57 of the Environmental Aid Guidelines.
Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkt 57.
A principle recently accepted by the European Commission in Case N 22/08 of 19 May 2008 (OJ C 184, 22.7.2008, p. 6) relating to Sweden and by the Authority in its Decision No 502/08/COL on CO2 tax exemption and reduced oil tax rate (also Norway).
Põhimõte, mida hiljuti tunnustas Euroopa Komisjon seoses Rootsiga juhtumis 22/2008, 19. mai 2008, ELT C 184, 22.7.2008, lk 6, ning järelevalveamet otsuses nr 502/08/COL süsinikdioksiidimaksust vabastamise ja kütteõli maksumäära vähendamise kohta (samuti Norra).
Assessment of the compatibility of tax exemptions under the Community’s guidelines on State aid for environmental protection (OJ C 82, 1.4.2008, p. 1) is based on compliance with the Energy Taxation Directive.
Maksuvabastuse kokkusobivuse hindamine vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1) põhineb kooskõlal energiamaksu direktiiviga.
The Authority emphasises, however, that this should not be read as to imply that the Kingdom of Norway is obliged to comply with Community legislation which has not been implemented in the EEA Agreement — the reference to the Energy Tax Directive serves only as a basis for assessing the compatibility of a State aid measure with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(3) of the Agreement.
Järelevalveamet rõhutab siiski, et sellest ei tohiks lugeda välja, nagu oleks Norra Kuningriik kohustatud järgima ühenduse õigusakte, mida ei ole EMP lepingus rakendatud – viide energiamaksu direktiivile on üksnes alus, millele tuginedes saab EMP lepingu artikli 61 lõike 3 alusel hinnata seda, kas riigiabi on EMP lepingu toimimisega kokkusobiv.
As defined in Article 17(1)(a) of the Energy Taxation Directive.
Määratletud energiamaksu direktiivi artikli 17 lõike 1 punktis a.
See paragraph 58 of the European Commission’s decision in Case 41/06 ‘Relief from the CO2 tax due to the EU Emission Trading System — Denmark’ (not yet published).
Vt juhtumis 41/06 „ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi raames tasumisele kuuluva CO2 maksu soodustus – Taani” Euroopa Komisjoni tehtud otsuse punkt 58 (ei ole veel avaldatud).
Such an exemption would require separate notification to the Authority.
Sellisest erandist tuleks järelevalveametile eraldi teatada.
OJ L 214, 9.8.2008, p. 3, incorporated into Annex XV to the EEA Agreement by Decision of the EEA Joint Committee No 120/2008 (OJ L 339, 18.12.2008, p. 111 and EEA Supplement No 79, 18.12.2008, p. 20), and in force from 8.11.2008.
ELT L 214, 9.8.2008, lk 3, inkorporeeritud EMP lepingu XV lisasse EMP Ühiskomitee otsusega nr 120/2008 (ELT L 339, 18.12.2008, lk 111, ja EMP kaasaanne nr 79, 18.12.2008, lk 20) ning jõustunud 8. novembril 2008.
The objective of extending the CO2 tax to natural gas and LPG is further described in the budget proposal for 2007, which refers to the so-called ‘Soria Moria Statement’ [10]:
Süsinikdioksiidimaksu maagaasile ja veeldatud naftagaasile laiendamise eesmärki kirjeldatakse ka 2007. aasta eelarve ettepanekus, milles viidatakse nn Soria Moria avaldusele [10]: „Gaasi kasutamist kodumajapidamistes ei maksustata süsinikdioksiidimaksuga.
‘Domestic use of gas is not subject to CO2 tax. From 2005 gas used in some industries is subject to the climate quota system concerning CO2. Other gas usages are not subject to means which incentivise the reduction of CO2, i.e. gas used in dwellings, industrial houses and mobile sources. In the Soria Moria Statement it is announced that the Government will examine the CO2 tax to prevent that gas as heating is preferred to more environmental favourable alternatives.’
Alates 2005. aastast kohaldatakse mõnes tööstusharus kasutatava gaasi suhtes süsinikdioksiidiga seotud kliimakvootide süsteemi. Gaasi muude kasutusviiside, st elu- ja tööstushoonetes ning mobiilsetes allikates kasutamise suhtes ei rakendata süsinikdioksiidi vähendamist toetavaid meetmeid. Soria Moria avalduse kohaselt vaatab valitsus süsinikdioksiidimaksu üle, et vältida kütmisel gaasi eelistamist keskkonnasäästlikematele alternatiividele.”
‘First, the Regulation introduced an exemption from a general rule that electricity consumption is liable to tax. To understand it the way the Applicants do, namely that the Regulation establishes tax liability only for a particular use of electricity, would run counter to the structure of the tax scheme in question and reverse the usual relationship between rule and exemption as confirmed by the explicit use of the term “exemption” in the Regulation. Second, it is clear that the exemption in question benefits those undertakings which belong to the exempted economic sectors and thereby favours certain undertakings within the meaning of Article 61(1) EEA.’
Teiseks on selge, et asjaomane erand soodustab maksust vabastatud majandussektoritesse kuuluvaid ettevõtjaid ning seega soodustab teatud ettevõtjaid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.”
Does the tax reduction/exemption improve environmental protection? and
Kas maksuvähendus või -vabastus parandab keskkonnakaitset?
Mineralolje: kr. 0,47 per liter. (…)
Mineralolje: kr 0,47 per liter.[…]
Mineral oil: NOK 0,47 per litre. (…)
mineraalõli: 0,47 Norra krooni liitri kohta; […]
Naturgass: kr. 0,47 pr. standardkubikkmeter
Naturgass: kr 0,47 pr. standardkubikkmeter
LPG: kr. 0,60 pr. kg.
LPG: kr 0,60 pr. kg.
The Norwegian authorities have not contended that the exemption falls within the nature or general scheme of the tax and as no such justification has been adduced (or is apparent), the Authority concludes that the measure is not justified by the nature and general scheme of the CO2 tax system. The Authority determines, therefore, that the measure in question is selective in that it favours certain undertakings or the production of certain goods and cannot be justified according to the nature or general scheme of the tax system.
Norra ametiasutused ei ole väitnud, et maksuvabastus tuleneb maksu olemusest või üldisest ülesehitusest ning kuna sellist põhjendust ei ole esitatud (või see ei ole ilmne), järeldab järelevalveamet, et süsinikdioksiidimaksu süsteemi olemus ja üldine ülesehitus ei õigusta sellist meedet.Seetõttu leiab järelevalveamet, et kõnealune meede on valikuline, kuna soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning seda ei saa õigustada maksusüsteemi olemuse või üldise ülesehitusega.
No 343/09/COL
nr 343/09/COL,
on the property transactions engaged in by the Municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32
Time haldusüksuse tehingute kohta samas haldusüksuses asuvate katastriüksustega number 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ja 2/32
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 thereof,
võttes arvesse järelevalveameti ja Euroopa Kohtu loomist käsitlevat EFTA riikide kokkulepet, [3] eriti selle artiklit 24,
Having regard to Article 1(3) of Part I and Articles 4(4) and 7(2) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3 ning II osa artikli 4 lõiget 4 ja artikli 7 lõiget 2 [4],
Having regard to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], and in particular the Chapter relating to State Aid Elements in Sales of Land and Buildings by Public Authorities,
võttes arvesse järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, [5] eriti peatükki, mis käsitleb riigiabi elemente maa ja ehitiste müügil ametivõimude poolt,
Having regard to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [6],
võttes arvesse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta [6],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [7], and having regard to their comments,
olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi nende sätete kohaselt [7] ning võttes arvesse nende isikute märkusi,
On 3 March 2007, the Authority received a complaint from an association named Aksjonsgruppa ‘Ta vare på trivelige Bryne’, concerning the sales of property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165 in Time Municipality by the municipal authorities to two different private entities, as well as the sale of title number 2/70 (Bryne stadium which also includes title number 2/32) by Bryne fotballklubb, previously given to the club by the municipality, to a private investor (Event No: 414270).
märtsil 2007 sai järelevalveamet kaebuse ühenduselt nimega Aksjonsgruppa „Ta vare på trivelige Bryne” seoses katastriüksuste number 1/152, 1/301, 1/630 ja 4/165 müügiga Time haldusüksuses kohaliku omavalitsuse poolt kahele eraettevõtjale ning varem kohaliku omavalitsuse poolt jalgpalliklubile Bryne fotballklubb antud katastriüksuse number 2/70 (kus asub Bryne staadion, mis hõlmab ka katastriüksust number 2/32) müügiga nimetatud klubi poolt erainvestorile (juhtum 414270).
By letter dated 9 May 2007, the private investor Mr Gunnar Oma sent a complaint to the Authority concerning the sale by Time Municipality of one of the abovementioned properties, i.e. number 4/165.
9. mai 2007. aasta kirjaga saatis erainvestor Gunnar Oma järelevalveametile kaebuse seoses katastriüksuse number 4/165 müügiga Time haldusüksuse poolt.
After an exchange of correspondence and information with the Norwegian authorities [8], on 19 December 2007 the Authority decided to open the formal investigation procedure on the sale of the land plots mentioned above.
Pärast kirja- ja teabevahetust Norra ametivõimudega [8] otsustas järelevalveamet 19. detsembril 2007 alustada ametlikku uurimismenetlust seoses eespool nimetatud maatükkide müügiga.
The Authority’s Decision No 717/07/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and in the EEA Supplement hereto [9].
Järelevalveameti otsus nr 717/07/COL ametliku uurimismenetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes [9].
The Norwegian authorities had commented on the opening decision by letter dated 21 February 2008 (Event No 466024).
Norra ametivõimud esitasid oma märkused uurimismenetluse alustamise otsuse kohta 21. veebruari 2008. aasta kirjaga (juhtum 466024).
The Authority called on interested parties to submit their comments.
Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.
The Authority received comments from two interested parties [10].
Järelevalveamet sai märkusi kahelt huvitatud isikult [10].
By letter dated 24 July 2008, (Event No 485974), the Authority forwarded these to the Norwegian authorities.
Järelevalveamet edastas need oma 24. juuli 2008. aasta kirjaga (juhtum 485974) Norra ametivõimudele.
By letter dated 13 August 2008 (Event No 488289), the Norwegian authorities notified the Authority that they had no further comments.
Norra ametivõimud andsid 13. augusti 2008. aasta kirjaga (juhtum 488289) teada, et neil ei ole täiendavaid märkusi.
DESCRIPTION OF THE TRANSACTIONS UNDER SCRUTINY
UURITAVATE TEHINGUTE KIRJELDUS
THE SALE OF TITLE NUMBERS 1/152, 1/301 AND 1/630 TO GRUNNSTEINEN AS
KATASTRIÜKSUSTE NUMBER 1/152, 1/301 JA 1/630 MÜÜMINE ETTEVÕTJALE GRUNNSTEINEN AS
By a sales agreement dated 25 August 2007 [11], Time Municipality sold property title numbers 1/152 ( 1312 square metres), 1/301 (741 square metres) and 1/630 (1167 square metres) in the centre of Bryne, the municipal centre of Time Municipality, to the private property developer Grunnsteinen AS.
25. augusti 2007. aasta ostu-müügilepinguga [11] müüs Time haldusüksus oma keskuse Bryne linna keskel asuvad katastriüksused number 1/152 ( 1312 m2), 1/301 (741 m2) ja 1/630 (1167 m2) arendajale Grunnsteinen AS.
According to the explanations provided, the initiative to enter into the agreement appears to have been taken by the buyers, and no public bidding round was organised prior to the sale [12].
Vastavalt esitatud selgitustele algatasid lepingu sõlmimise ostjad ning enne müüki ei korraldatud ühtegi avaliku enampakkumist.
Grunnsteinen did not pay anything for the property but engaged to build a total of 65 parking spaces as replacement for ordinary payment for the property [13].
Grunnsteinen ei maksnud vara eest midagi, kuid kohustus ehitama 65 parkimiskohta vara eest makstava tavapärase tasu asemel [13].
Clause 1 of the contract [14] states that the properties, at the time of entering into the contract, were zoned for residential and public road/parking purposes.
Lepingu punktis 1 [14] on sätestatud, et lepingu sõlmimise ajal olid katastriüksused planeeritud elamumaaks ning üldkasutatavaks teeks ja parkimiseks.
Under Clause 1 of the contract, Grunnsteinen AS undertook to build underground parking spaces on title number 1/152, of which 65 were to be transferred to Time Municipality upon completion (clauses 1 and 5 of the agreement).
Lepingu punkti 1 kohaselt kohustus Grunnsteinen AS ehitama katastriüksusele number 1/152 maa-alused parkimiskohad, millest 65 pidi tööde lõpetamisel tagasi antama Time haldusüksusele (lepingu punktid 1 ja 5).
According to the municipal authorities, the payment for title number 1/152 consisted of the 44 parking spaces on the property being compensated for in the underground car park.
Kohaliku omavalitsuse sõnul koosnes katastriüksuse number 1/152 eest tasutav makse 44 parkimiskohast kinnistul, mis kompenseeritakse maa-aluses parklas.
As for title numbers 1/301 and 1/630, the municipality had commissioned a value assessment of one of the properties, title number 1/630, which the municipality claims were assessed by Eiendomsmegler 1.
Katastriüksuste number 1/301 ja 1/630 puhul oli kohalik omavalitsus tellinud katastriüksuse number 1/630 väärtuse hindamise, mille omavalitsuse sõnul teostas Eiendomsmegler 1.
The assessment of title number 1/630, which concluded that the market value was NOK 600 per square metre, was presented to the Authority prior to the opening of the formal investigation procedure [15].
Katastriüksuse number 1/630 hindamisakt, mille kohaselt ruutmeetri turuväärtus oli 600 Norra krooni, esitati järelevalveametile enne ametliku uurimismenetluse alustamist [15].
In reply to the Authority’s requests, the Norwegian authorities initially presented calculations made by the construction firm Skanska Norge AS, showing that the price for a parking space in an underground car park would be approximately NOK 150000, excluding VAT and costs of buying/renting the land [16].
Vastuses järelevalveameti teabenõudele esitasid Norra ametivõimud kõigepealt ehitusettevõtte Skanska Norge AS arvutused, mille kohaselt oleks parkimiskoha maksumus maa-aluses parklas umbes 150000 Norra krooni, mis ei sisalda käibemaksu ja maa ostmise/rentimisega seotud kulusid [16].
On the basis of these estimates, the Norwegian authorities claimed that the market price for title numbers 1/301 and 1/630, based on the value assessment, would be NOK 2516400 [17], whereas the value of the additional 21 parking spaces which Grunnsteinen had undertaken to build for the municipality was estimated to NOK 2625000 [18].
Nende arvutuste alusel väitsid Norra ametivõimud, et katastriüksuste number 1/301 ja 1/630 turuhind oleks väärtuse hinnangu kohaselt 2516400 Norra krooni, [17] kusjuures 21 lisaparkimiskoha väärtus, mille haldusüksuse jaoks ehitamise kohustuse oli Grunnsteinen enda peale võtnud, oli hinnanguliselt 2625000 Norra krooni [18].
Thus, the value of these two properties would be fully compensated by Grunnsteinen through the construction of 21 additional parking spaces.In reply to the Authority’s information injunction in the decision to open the formal investigation procedure, new value assessments of the property, as well as estimates of the price of the car park, have been submitted [19].
Seega hüvitaks Grunnsteinen nende kahe kinnistu väärtuse täielikult 21 lisaparkimiskoha ehitamisega.Vastusena järelevalveameti uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud ettekirjutusele teabe esitamise kohta esitati kinnistu ja ka parkla hinna kohta uus väärtuse hindamine [19].
The new value assessments were carried out by the asset valuation firm OPAK.
Uued väärtuse hindamised teostas varahindamisettevõte OPAK.
Based on the land cost method [20], OPAK arrived at a market value of NOK 3,2 million for the properties sold en bloc.
Maa maksumuse meetodile [20] tuginedes sai OPAK turuväärtuseks 3,2 miljonit Norra krooni kinnistute müügi korral tervikuna.
According to OPAK, the house on title number 1/301 is condemned and will have to be demolished, thus representing an encumbrance on the property.
OPAKi sõnul on katastriüksusel number 1/301 asuv maja tunnistatud kasutuskõlbmatuks ja see tuleb lammutada, kujutades seega kinnistu osas koormist.
The demolition costs are estimated to NOK 150000.
Lammutuskulud on hinnanguliselt 150000 Norra krooni.
The OPAK assessment also includes cost estimates for the parking spaces.
OPAKi hinnang sisaldab ka parkimiskohtade kuluprognoose.
Based on a minimum of 25 square metres per parking space (as required by government regulations) and building costs of NOK 5200 per square metre (based on experience), OPAK arrives at a price of NOK 130000 per parking space, or NOK 8450000 for 65 parking spaces.
Võttes aluseks, et parkimiskoha suurus on vähemalt 25 m2 (nagu on ette nähtud valitsuse eeskirjadega) ja et ehituskulu on 5200 Norra krooni ruutmeetri kohta (tuginedes kogemusele), sai OPAK parkimiskoha maksumuseks 130000 Norra krooni või 65 parkimiskoha maksumuseks 8450000 Norra krooni.
THE SALE OF TITLE NUMBER 4/165 TO BRYNE INDUSTRIPARK AS
KATASTRIÜKSUSE NUMBER 4/165 MÜÜMINE ETTEVÕTJALE BRYNE INDUSTRIPARK AS
On 31 August 2005, Time Municipality and the private property developer Bryne Industripark AS signed a sales agreement concerning title number 4/165 at Håland in Time [21].
31. augustil 2005 kirjutasid Time kohalik omavalitsus ja arendaja Bryne Industripark AS alla ostu-müügilepingu katastriüksuse number 4/165 kohta, mis asub Time haldusüksuses Hålandis [21].
The title comprised 56365 square metres of industrial land, and the sales price was set at NOK 4,7 million (or approximately NOK 83 per square metre).
Katastriüksus koosnes 56365 ruutmeetrist tööstusmaast ja selle müügihinnaks määrati 4,7 miljonit Norra krooni (ligikaudu 83 Norra krooni ruutmeetri kohta).
At the time of the signing of the agreement, the area was zoned for industrial purposes but the detailed zoning plan was not adopted due to objections from the Public Road Administration.
Lepingu allkirjastamise ajal oli piirkond ette nähtud tööstuslikuks kasutamiseks, kuid üksikasjalikku detailplaneeringut ei võetud vastu teedeameti vastuseisu tõttu.
The contract contains a claw-back clause (Clause 7) for Time Municipality in the event that the property has not been built on or put to use 5 years after the date of taking possession.
Leping sisaldab tagastusklauslit (punkt 7) Time kohaliku omavalitsuse suhtes juhul, kui kinnistule ei ole ehitatud või kinnistut ei ole kasutusele võetud viie aasta jooksul pärast omandiõiguse saamist.
At the time of entering into the agreement, the property consisted of undeveloped land.
Lepingu sõlmimise ajal koosnes kinnistu arendamata maast.
In the memorandum for the municipal council which approved the agreement, the municipal administration states that the conclusion of a development agreement should be a condition for selling the land.
Kohaliku omavalitsuse volikogu protokollis, millega leping heaks kiideti, märkis kohalik omavalitsus, et arenduslepingu sõlmimine peaks olema maa müümise tingimuseks.
According to the municipal authorities, the new detailed zoning regulations were adopted on 30 August 2007, under which the property was zoned for sports purposes [22].
Kohaliku omavalitsuse sõnul võeti uued üksikasjalikud detailplaneeringu tingimused vastu 30. augustil 2007 ning nende kohaselt määrati kinnistu spordiotstarbeliseks [22].
The sales agreement stipulated that a development agreement must be concluded on the basis of the zoning regulation.
Ostu-müügilepingus sätestati, et arendusleping tuleb sõlmida detailplaneeringu tingimuste alusel.
It follows from the administrative memorandum made prior to the sale that the price charged was based on the price at which Time Municipality bought the property in 1999, to which capital costs, regulatory work and administrative costs were added.
Enne müüki koostatud haldusmemorandumist järeldub, et võetav tasu arvutati hinna alusel, mille Time kohalik omavalitsus maksis vara eest 1999. aastal ning millele on lisatud kapitali-, õigus- ja halduskulu.