natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contributions are related to the municipality of residence of each employee and not the location of the enterprise.
Maks on seotud töötaja elukohajärgse omavalitsusega ja mitte ettevõtte asukohaga.
By letter dated 25 March 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities notified a transitional arrangement for zones 3 and 4 for the three-year period 2004 to 2007, and presented the following table concerning the escalation of the social security contributions rates [12]:Table 2
Rahandusministeeriumi 25. märtsi 2003. aasta kirjaga teatasid Norra ametivõimud üleminekuperioodist 3. ja 4. tsooni jaoks kolme aasta vältel (2004–2007) ning esitasid järgmise tabeli sotsiaalkindlustusmaksu määrade kohta: [12]Tabel 2
Current rates
Praegused määrad
Rates 2004
aasta määrad
Rates 2005
aasta määrad
Rates 2006
aasta määrad
Rates 2007
aasta määrad
No transition period is therefore notified for zone 2.
tsooni kohta ei ole üleminekuperioodi seetõttu teatatud.
For employees aged 62 or more, social security contributions are proposed reduced by four percentage points, compared to the otherwise applicable rates, as presented in table 2.
ja vanemate töötajate osas on tehtud ettepanek vähendada sotsiaalkindlustusmaksu nelja protsendi võrra võrreldes muidu kohaldatavate ja eespool tabelis 2 toodud maksumääradega.
According to the Norwegian authorities, the main reason for proposing a transitional period is that an abolishment of differentiation as from 2004 would raise significant and very serious difficulties, not only for individual firms, but for all firms in zones 3 and 4 (where aid would exceed the de minimis threshold) and thus for the employment situation in the whole area.
Norra ametivõimude andmetel on üleminekuperioodi kavandamise peamiseks põhjuseks asjaolu, et diferentseerimise kaotamine alates 2004. aastast põhjustaks mitte üksnes üksikutele, vaid kõikidele 3. ja 4. tsooni ettevõtjatele (kus abi ületaks vähese tähtsusega abi taset) ning seega kogu piirkonna tööhõivele olulisi ja väga tõsiseid raskusi.
It is estimated that, if the current system had been prolonged from 2004, the total gross tax relief to the private sector in zones 3 and 4, would be NOK 3030 million (some EUR 370 million).
Esialgne hinnang näitab, et kui praegust korda pikendataks 2004. aastast edasi, oleks maksusoodustuse kogusumma 3. ja 4. tsooni erasektoris 3030 miljonit NOKi (ligikaudu 370 miljonit eurot).
Based on a report by a committee of independent experts (Effektutvalget), the Norwegian authorities present inter alia various calculations of possible macroeconomic effects of abolishing the regional differentiation of the tax.
Tuginedes sõltumatute ekspertide komitee (“Effektutvalget”) aruandele esitavad Norra ametivõimud muuhulgas mitu kalkulatsiooni maksu piirkondliku diferentseerimise kaotamise võimalike makromajanduslike mõjude kohta.
Provided that there are no incidence effects on wages and product prices, the estimates indicate an employment reduction in the private sector of 15400 persons in zone 4 and 2900 persons in zone 3, as a direct effect of the increase in total wage costs.
Eeldusel, et maksukoormus ei avalda mõju palkadele ja tootehindadele, ilmneb kalkulatsioonidest, et palgakulude kogusumma suurenemise otsese tagajärjena väheneb 4. tsoonis erasektori tööhõive 15400 inimese võrra ja 3. tsoonis 2900 inimese võrra.
This would represent an isolated reduction of employment in the private sector in these regions of 15,5 % (13,8 % in zone 3, 15,8 % in zone 4).
See tähendaks üksnes erasektori tööhõive vähenemist nendes piirkondades 15,5 protsendi võrra (3. tsoonis 13,8 % ja 4. tsoonis 15,8 %).
The corresponding reduction in total employment in these regions would be 7,5 % in zone 3 and 8,5 % in zone 4.
Kõnealuste piirkondade kogu tööhõive väheneks 3. tsoonis 7,5 % ja 4. tsoonis 8,5 %.
The Norwegian authorities also point out that firms have relied on the differentiated system since its establishment in 1975, when deciding their location and investment.
Norra ametivõimud rõhutasid samuti, et ettevõtjad on asukoha- ja investeerimisotsused rajanud diferentseeritud korrale alates selle kehtestamisest 1975. aastal.
The Norwegian authorities furthermore argue that it is reasonable to believe that a regional increase in the social security contributions will, in the short run, only to a very limited extent be shifted through increased product prices or reduced wage costs, because of the delay in adjusting the economic activity to the new situation.
Lisaks on Norra ametivõimude väitel alust uskuda, et kuna majandustegevuse kohandamine uue olukorraga toimub teatud viitega, tähendaks sotsiaalkindlustusmaksu piirkondlik suurenemine lühiajalises perspektiivis tootehindade tõusu või palkade vähenemist üksnes väga piiratud ulatuses.
This is supported by the fact that the Norwegian system of wage formation is characterised by a relatively high degree of centralised, collective bargaining, which implies that the wage level will not be adjusted immediately to the increased employer social security contributions.
Seda toetab asjaolu, et Norra palgakujunduse korras kasutatakse suhteliselt palju tsentraliseeritud kollektiivläbirääkimisi, mis tähendab seda, et palgataset ei korrigeerita vastusena tööandja suurenenud sotsiaalkindlustusmaksetele koheselt.
It is argued that parts of the increase in costs will be shifted to wage earners and consumers, but that this will only happen in the long run.
Väidetakse, et osa kulude kasvust langeb palgatöötajatele ja tarbijatele, kuid seda üksnes pikaajalises perspektiivis.
In this respect, reference is made to various economic studies.
Siinkohal viidatakse mitmele majandusuuringule.
It is also highlighted that profit margins in zones 3 and 4 are low compared to zone 1 and also zone 2.
Samuti rõhutatakse, et 3. ja 4. tsooni kasumimarginaalid on 1. ja 2. tsooni omadest madalamad.
This information is based on companies' annual reports submitted to the official Company Register and calculated by Statistics Norway.
See teave põhineb ametlikule äriregistrile esitatud äriühingute aastaaruannetel, kusjuures arvutused tegi Norra statistikaamet.
Secondly, the Norwegian authorities are of the opinion that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system, as such, had to be abolished.
Teiseks on Norra ametivõimud seisukohal, et nad ei saanud kuni 2002. aasta hilissügiseni “ühtegi selget signaali” selle kohta, et kord kui selline tuleb kaotada.
The Norwegian authorities state that they did not find it professionally or politically advisable to request the undertakings to adapt to a situation with no differentiation (beyond de minimis), before they saw the contours of a new system.
Norra ametivõimud märgivad, et nende arvates ei olnud ei professionaalselt ega poliitiliselt soovitav nõuda ettevõtjatelt enne uue korra käegakatsutavaks muutumist kohandumist diferentseerimata korraga (vähese tähtsusega abi tasemest kõrgemal).
In this respect the Norwegian authorities refer to informal discussions that took place in the wake of the European Commission’s decision on the Swedish system of reduced social security contributions.
Sellega seoses viitavad Norra ametivõimud mitteametlikele aruteludele, mis toimusid enne Euroopa Komisjoni otsuse vastuvõtmist Rootsi vähendatud sotsiaalkindlustusmaksu küsimuses.
By letter dated 16 May 2003, the Authority noted that the notified transition period is three years for zones 3 and 4, and therefore that the relative increases per year are higher in zone 4 than in zone 3.
Järelevalveamet märkis 16. mai 2003. aasta kirjas, et teatatud üleminekuperiood on 3. ja 4. tsooni osas kolm aastat ja et seetõttu on 4. tsooni aastane suhteline kasv 3. tsooni omast suurem.
The Authority therefore stated that it would appreciate receiving arguments for why enterprises in zone 3 would need the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Seetõttu märkis järelevalveamet, et ta soovib saada selgitusi, miks 3. tsooni ettevõtted vajavad 4. tsooni omadega sarnast üleminekuperioodi, kuigi nende maksukoormus suureneb vähem.
The Authority also indicated that it would appreciate receiving additional comments or calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Järelevalveamet märkis samuti, et sooviks saada täiendavaid märkusi või kalkulatsioone, mis demonstreeriksid ühe- ja kaheaastase üleminekuperioodi mõjusid iga kõnealuse tsooni osas ning seda võrrelduna kolmeaastase perioodi mõjudega.
By letter dated 5 June 2003, the Ministry of Finance submitted additional comments.
Rahandusministeerium esitas 5. juuni 2003. aasta kirjaga täiendavad märkused.
The Ministry stated that without a transitional period, the increase in the social security tax corresponded to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 4 and 3, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Ministeerium märkis, et üleminekuperioodi puudumisel tähendab sotsiaalkindlustusmaksu suurenemine ettevõtete tööjõukulude kohest suurenemist 4. ja 3. tsoonis vastavalt 8,6 % ja 7,2 % (niipea kui ületatakse vähese tähtsusega abi tase).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004 almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Oletades, et palkade üldine kasv vastab ametkondade prognoosidele, põhjustaks üleminekuperioodi puudumine 3. ja 4. tsooni ettevõtjatele 2004. aastal tööjõukulu kasvu, mis on peaaegu kolm korda suurem nende kulude normaalsest eeldatavast kasvust (vähese tähtsusega abi taseme mõju mitte arvestades).
It was maintained that, due to documented rigidities in nominal wages, a possible regional wage response to a significant reduction in firms' profitability can safely be considered very limited in the short run.
Väideti, et nominaalpalga tõestatud jäikuse tõttu võib piirkondliku palga võimalikku reaktsiooni ettevõtete kasumlikkuse olulisele langusele lugeda lühiajalises perspektiivis väga piiratuks.
It was pointed out that, without any transition period, a full carry-over of the higher wage costs would imply a significant reduction in nominal wages which is considered to be unrealistic.
Rõhutati, et ilma üleminekuperioodita eeldaks suuremad palgakulud nominaalpalkade olulist langust, mida peetakse ebareaalseks.
In relation to the low profitability margins in zones 3 and 4, it was observed that a full tax increase would have constituted a significant part of current operating profits.
Seoses 3. ja 4. tsooni madalate kasumimarginaalidega täheldati, et maksu suurenemine täies mahus võtaks olulise osa praegusest tegevuskasumist.
A transitional period of three years would, according to the Ministry, allow for a higher degree of wage adjustment to take place before the full rate is applied, postpone the rise in costs to firms and reduce the number of closures and jobs lost as a consequence of the increase in the tax rate.
Ministeeriumi sõnul annaks kolmeaastane üleminekuperiood suurema võimaluse korrigeerida palku enne täismäära kohaldamist, lükata edasi ettevõtete kulude kasvu ja vähendada maksumäära suurenemise tõttu suletavate ettevõtete ning kaduvate töökohtade arvu.
As to why enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4, the Ministry stated that three years is a very short period in both zones, that the relative differences in the increases between the zones are very small and that it would be unfortunate with a differentiation in the transitional period.
Ministeerium märkis, et 3. tsooni ettevõtted vajavad 4. tsooni omadega sarnast üleminekuperioodi, kuna kolm aastat on väga lühike aeg mõlema tsooni jaoks, suhteline kasv tsoonides erineb väga vähe ja üleminekuperioodi diferentseerimine oleks kahetsusväärne.
Eligible sectors/activities
Abikõlblikud sektorid/tegevused
The notified aid applies to all undertakings having employees resident in zones 3 and 4, with two main exceptions.
Välja arvatud kahel erandjuhul kehtib teatatud abi kõigile ettevõtjatele, kelle töötajad elavad 3. ja 4. tsoonis.
The first exception is undertakings falling outside the scope of the EEA Agreement, while the other exception is undertakings in certain sectors where the full rate applies irrespective of location.
Esimeseks erandiks on ettevõtjad, kes ei kuulu EMP lepingu reguleerimisalasse, ja teiseks erandiks on teatud sektorites tegutsevad ettevõtjad, kus täismäära kohaldatakse sõltumata asukohast.
Employers’ contributions for employees in the central government administration are also subject to 14,1 % tax, irrespective of where the employee is living.
Keskvalitsusasutustes kohaldatakse tööandjate maksetele töötajate eest samuti 14,1 % maksumäära sõltumata töötaja elukohast.
Salaries more than 16 times the basic amount of the National Insurance Scheme are subject to an additional contribution of 12,5 % on the excess amount.
Palkadelt, mis ületavad riikliku kindlustusskeemi põhisumma üle 16 korra, tuleb ületava summa osas maksta täiendavalt 12,5 protsendilist maksu.
This additional contribution applies irrespective of where the employee lives or type of business.
Seda täiendavat maksu kohaldatakse sõltumata töötaja elukohast või äritegevuse tüübist.
Sectors falling outside the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement
Sektorid, mida EMP lepingu riigiabi sätetega ei reguleerita
The major part of the primary industries (agriculture/forestry and fisheries sectors) falls outside the scope of the EEA Agreement or outside the scope of the Authority’s competence to review State aid, cf. Article 8(3) and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement.
Suurem osa esmastest tööstusharudest (põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektor) jäävad EMP lepingu reguleerimisalast või järelevalveameti riigiabi kontrollipädevust välja, vrd EMP lepingu artikli 8 lõige 3 ja 3. ning 9. protokoll.
The Norwegian Government has decided to maintain the current system of differentiated rates of social security contributions in these sectors.
Norra valitsus on otsustanud nendes sektorites säilitada praeguse diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu määrade korda.
The Norwegian authorities have stated in the notification that they will ensure full compliance with the EEA Agreement, in order to avoid that undertakings not belonging to these sectors, would benefit from the current system.
Norra ametivõimud on teates märkinud, et nad tagavad täieliku vastavuse EMP lepinguga, vältimaks olukorda, et nendesse sektoritesse mittekuuluvad ettevõtjad saaksid praegusest korrast kasu.
Sectors subject to full rate irrespective of location
Sektorid, millele kehtib täismäär sõltumata asukohast
The highest tax rate of 14,1 % shall apply to the following enterprises, irrespective of the municipality in which the employee lives:
14,1protsendilist kõrgeimat maksumäära kohaldatakse järgmistele ettevõtetele, sõltumata töötaja elukohajärgsest omavalitsusest:
enterprises producing electricity from hydropower,
hüdroelektrienergiat tootvad ettevõtted,
enterprises involved in extraction of crude oil or natural gas,
toornaftat või looduslikku gaasi kaevandavad ettevõtted,
enterprises providing one of more of the following services associated with oil or gas exploitation:
ettevõtted, mis osutavad üht või enamat nafta või gaasi kasutamisega seotud järgmistest teenustest:
test or production drilling on contract,
lepingu alusel katse- või tootmispuurimine,
service activities in connection with oil and gas exploitation,
nafta ja gaasi kasutamisega seotud teenuste osutamine,
drilling or well service on contract.
lepingu alusel puurimis- või puurauguteenuste osutamine.
enterprises excavating metal ore, except iron ore and iron ore containing manganese,
metallimaake, välja arvatud rauamaaki ja mangaanisisaldusega rauamaaki kaevandavad ettevõtted,
enterprises excavating the industrial minerals nepheline cyenite and olivine,
tööstuslikke mineraale nefeliinsüeniiti ja oliviini kaevandavad ettevõtted,
enterprises that build or repair self-propelled, ocean-going commercial vessels.
iseliikuvaid ookeanikommertslaevu ehitavad või parandavad ettevõtted.
These vessels are defined as follows:
Need laevad on määratletud järgmiselt:
vessels of at least 100 GRT for transporting passengers or cargo,
vähemalt 100 brt kaaluvad laevad reisijate- või kaubaveoks,
vessels of at least 100 GRT for special purposes,
vähemalt 100 brt kaaluvad eriotstarbelised laevad,
tugs of at least 365 kW,
vedurpuksiirid mootorivõimsusega vähemalt 365 kW,
fishing vessels of at least 100 GRT intended for export to countries outside the EEA area,
vähemalt 100 brt kaaluvad kalalaevad ekspordiks väljaspool EMP-d asuvatesse riikidesse,
floating and movable unfinished hulls of the above vessels.
eespool nimetatud laevade ujuvad ja teisaldatavad lõpetamata kered.
enterprises that carry out major alterations to vessels such as those referred to above, if the vessel is above 1000 GRT,
eespool nimetatud laevade juures suuri muudatusi tegevad ettevõtted, kui laev kaalub üle 1000 brt,
enterprises producing ECSC steel,
ESTÜ terast tootvad ettevõtted,
financial enterprises (as mentioned in section 1-4 of the Financial Institutions Act or section 7-1, see section 1-2, first paragraph, of the Securities Trading Act) if the enterprise has branches, is involved in cross-border activities or has established subsidiaries carrying out similar activities in other states within the EEA area,
finantsettevõtted (nimetatud finantsasutuste seaduse 1.-4. jaos või väärtpaberitega kauplemise seaduse 7.-1. jaos , vrd osa 1-2, esimene punkt), kui ettevõttel on filiaale, kui ta tegeleb piiriülese tegevusega või kui ta on asutanud tütarettevõtjaid, kes tegelevad sarnase tegevusega teistes EMP riikides,
enterprises providing goods transport by road, and employing more than what correspond to 50 man-years,
autokaubavedu pakkuvad ettevõtted, kus töötajate arv ületab 50 inimaastale vastavat arvu,
enterprises producing telecommunications services.
telekommunikatsiooniteenuseid tootvad ettevõtted.
The enterprises described above that cannot benefit from the regionally differentiated social security tax, may receive de minimis aid as described below.
Eespool nimetatud ettevõtted, mille suhtes ei kohaldata piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu, võivad saada vähese tähtsusega abi, nagu edaspidi kirjeldatakse.
De minimis arrangement
Vähese tähtsusega abi kord
The increased rates in zones 2 to 4 from 2004 onwards described in table 2 above will apply only to aid exceeding the de minimis amount.
Eespool tabelis 2 nimetatud kõrgemaid määrasid tsoonides 2–4 alates 2004. aastast kohaldatakse üksnes abile, mis ületab vähese tähtsusega abi summat.
Employers’ social security contributions will be based on the existing rates for zones 2, 3 and 4 in 2003, as long as the difference between the social security contributions based on the highest rate (14,1 %) and the social security contributions based on the existing lower rates, do not exceed NOK 270000 for one year (EUR 100000 over a three-year period).
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed põhinevad tsoonide 2, 3 ja 4 osas 2003. aastal kehtivatel määradel, kui erinevus kõrgeima määraga (14,1 %) sotsiaalkindlustusmaksu ja kehtivatel madalama määraga sotsiaalkindlustusmaksu vahel ei ületa 270000 NOKi aastas (100000 eurot kolme aasta jooksul).
When this limit is exceeded, the social security contributions will have to be based on the rates otherwise applicable, see table 2 above.
Selle piiri ületamisel tuleb sotsiaalkindlustusmaksu arvutada eespool tabelis 2 nimetatud ja muidu kohaldatavate määrade alusel.
This provision does not apply to undertakings in the transport sector.
See tingimus ei kehti transpordisektori ettevõtetele.
Enterprises subject to the full rate irrespective of location will also benefit from the de minimis scheme.
Ettevõtjad, mille suhtes kohaldatakse täismäära sõltumata asukohast, saavad samuti kasutada vähese tähtsusega abi põhimõtet.
Other de minimis aid can be granted together with de minimis aid under the social security tax system only as long as total de minimis aid does not exceed NOK 270000 on an annual basis.
Muud vähese tähtsusega abi võib anda koos vähese tähtsusega abiga sotsiaalkindlustusmaksu korra raames üksnes juhul, kui vähese tähtsusega abi kogusumma ei ületa 270000 NOKi aastas.
The Norwegian authorities have calculated that the reduction in social security contributions due to the reduced rates in 2004 is NOK 997 million in zones 3 and 4 (NOK 896 million in zone 4 and NOK 101 million in zone 3), NOK 674 million in 2005 (NOK 606 million in zone 4 and NOK 68 million in zone 3) and NOK 352 million in 2006 (NOK 317 million in zone 4 and NOK 35 million in zone 3), i.e. NOK 2022 million (some EUR 247 million) for the whole three-year period.
Norra ametivõimud on välja arvutanud, et väiksemate määrade tõttu laekub sotsiaalkindlustusmaksu 2004. aastal 3. ja 4. tsoonis 997 miljonit NOKi vähem (4. tsoonis 896 miljonit NOKi ja 3. tsoonis 101 miljonit NOKi), 2005. aastal 674 miljoni NOKi vähem (4. tsoonis 606 miljonit NOKi ja 3. tsoonis 68 miljonit NOKi) ning 2006. aastal 352 miljoni NOKi vähem (4. tsoonis 317 miljonit NOKi ja 3. tsoonis 35 miljonit NOKi), st kogu kolmeaastase perioodi jooksul 2022 miljonit NOKi vähem (ligikaudu 247 miljonit eurot).
The decision to open an investigation
Uurimise alustamise otsus
In its decision to open an investigation, the Authority expressed two doubts in respect of the three-year transition period in zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions.
Järelevalveamet väljendas uurimise alustamise otsuses kahtlusi seoses 3. ja 4. tsoonis piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksule kehtestatud kolmeaastase üleminekuperioodiga.
The main consideration expressed by the Authority was that the Norwegian authorities had not submitted calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Peamine järelevalveameti arvates kaalumist nõudev asjaolu oli see, et Norra ametivõimud ei olnud esitanud kalkulatsioone, mis oleksid demonstreerinud ühe- ja kaheaastase üleminekuperioodi mõjusid tsoonide lõikes ja võrreldes teatatud kolmeaastase perioodiga.
The Norwegian authorities had only submitted comparisons between a transition period of three years and no transition period at all while stating that: ‘a transition period of less than three years would be too short’.
Norra ametivõimud olid esitanud üksnes kolmeaastase üleminekuperioodi ja üleminekuperioodi puudumise võrdluse, märkides, et: “vähem kui kolmeaastane üleminekuperiood oleks liiga lühike”.
The Authority also requested arguments as to why enterprises in zone 3 needed the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Järelevalveamet nõudis ka põhjenduste esitamist, miks 3. tsooni ettevõtted vajavad 4. tsooni omadega sarnast üleminekuperioodi, kuigi nende maksukoormus suureneb vähem.
Secondly, the Authority disputed the relevance of the argument from the Norwegian authorities that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system as such had to be abolished, as a Government could not claim a misunderstanding of EEA rules as an excuse for not fulfilling its obligations under the Agreement.
Teiseks vaidlustas järelevalveamet Norra ametivõimude väite, et nad ei olnud 2002. aasta hilissügiseni saanud “selget signaali” korra kui sellise kaotamise kohta, asjakohasuse, kuna valitsus ei saa EMP lepingu järgsete kohustuste mittetäitmisel tugineda EMP eeskirjade mittemõistmisele.
The comments from Norway
Norra esitatud märkused
By letter dated 17 September 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities submitted comments on the Authority’s decision to open an investigation.
Norra ametivõimud esitasid järelevalveameti uurimise alustamise otsuse kohta märkusi rahandusministeeriumi 17. septembri 2003. aasta kirjas.