natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EFTA Surveillance Authority Decision No 228/99/COL (OJ C 3, 6. 1.2000, p. 3) and EEA Supplement No 1, 6.1.2000.
EFTA Järelevalveameti otsus nr 228/99/COL (EÜT C 3, 6.1.2000, lk 3), ja EMP lisa nr 1, 6.1.2000.
Commission Regulation (EC) No 69/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid (OJ L 10, 13.1.2001, p. 30), as incorporated into the EEA Agreement by Decision No 88/2002 of 25 June 2002 of the EEA Joint Committee (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3.10.2002).
Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30), ja mis liideti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56, ja EMP lisa nr 49, 3.10.2002).
Cumulation rules ensure that overall de minimis aid will not exceed the threshold of EUR 100000 in the course of three years (see Commission Regulation (EC) No 69/2001).
Ühisreeglid tagavad, et vähese tähtsusega abi ei ületa kolme aasta arvestuses 100000 euro suurust piiri, vt määrus (EÜ) nr 69/2001.
See for example Articles 8(3), 20 and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement, as well as Article 24 of the Surveillance and Court Agreement.
Vt näiteks: EMP lepingu artikli 8 lõige 3, artikkel 20 ning 3. ja 9. protokoll, samuti järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 24.
The Authority noted that the Commission also authorised transitional arrangements.
Järelevalveamet märkis, et komisjon andis samuti loa üleminekukorralduse kehtestamiseks.
See for example Commission Decision No 88/318/EEC of 2 March 1988 on Law No 64 of 1 March 1986 on aid to the Mezzogiorno (OJ L 143, 10.06.1988, p. 37); State aid No 586/2002 — Italy — Aid measures in favour of cableway installations introduced with L.R.
Vt näiteks: komisjoni 2. märtsi 1988. aasta otsus nr 88/318/EMÜ 1. märtsi 1986. aasta seaduse nr 64 kohta, mis käsitleb Mezzogiornole antavat abi (EÜT L 143, 10.6.1988, lk 37); riigiabi nr 586/2002 – Itaalia – Rippteid soodustavad abimeetmed, mis viidi sisse dokumendiga L.R.
9/98, Regione Lombardia.
9/98, Lombardia piirkond.
Case C-24/95 Land Rheinland-Pfalz v Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591.
Kohtuasi C-24/95 Land Rheinland-Pfalz versus Alcan Deutschland GmbH [1997] ECR I-1591.
As regards the Norwegian Government’s argument that the Authority had sent ‘no clear signals’, the Authority maintains its view as expressed in its Decision of 16 July 2003 in point 3.1.
Norra valitsuse väite osas, et järelevalve ei ole saatnud ühtegi selget signaali, on järelevalve jätkuvalt oma 16. juuli 2003. aasta otsuse punktis 3.1 väljendatud seisukohal.
State Aid Guidelines, Chapter 25.4.
Riigiabi suunised, 25. peatükk artikkel 4.
GEOGRAPHICAL ZONES AND CURRENT (2003) TAX RATES
GEOGRAAFILISED TSOONID JA KEHTIVAD (2003. AASTA) MAKSUMÄÄRAD
Zone I: 14,1 % tax.
I tsoon: maksumäär 14,1 %.
This zone includes all municipalities not mentioned below under zones II to V.
See tsoon hõlmab kõiki allpool II–V tsoonide all nimetamata omavalitsusi.
Zone II: 10,6 % tax.
II tsoon: maksumäär 10,6 %.
This zone includes:
See tsoon hõlmab:
in Nord-Trøndelag county, the municipalities of Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik, Verran,
Nord-Trøndelagi maakonnas Meråkeri, Frosta, Leksviki, Mosviki, Verrani omavalitsusi,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal, Midtre Gauldal, Selbu,
Sør-Trøndelagi maakonnas Ørlandi, Agdenesi, Rissa, Bjugni, Rennebu, Meldali, Midtre Gauldali, Selbu omavalitsusi,
in Møre og Romsdal county, the municipalities of Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra, Eide,
Møre og Romsdali maakonnas Vanylveni, Sande, Herøy, Norddali, Stranda, Stordali, Rauma, Nesseti, Midsundi, Sandøy, Gjemnesi, Tingvolli, Sunndali, Harami, Aukra, Eide omavalitsusi,
in Sogn og Fjordane county, all municipalities,
Sogn og Fjordane maakonnas kõiki omavalitsusi,
in Hordaland county, the municipalities of Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden, Bømlo,
Hordalandi maakonnas Etne, Øleni, Tysnesi, Kvinnheradi, Jondali, Odda, Ullensvangi, Eidfjordi, Ulviki, Granvini, Kvami, Modaleni, Fedje, Masfjordeni, Bømlo omavalitsusi,
in Rogaland county, the municipalities of Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord, Finnøy,
Rogalandi maakonnas Hjelmelandi, Suldali, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjordi, Finnøy omavalitsusi,
in Vest-Agder county, the municipalities of Åseral, Audnedal, Hægebostad, Sirdal,
Vest-Agderi maakonnas Åserali, Audnedali, Hægebostadi, Sirdali omavalitsusi,
in Aust-Agder county, the municipalities of Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle,
Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi, Vegårshei, Åmli, Ivelandi, Evje og Hornnesi, Byglandi, Valle, Bykle omavalitsusi,
in Telemark county, the municipalities of Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje, Nome,
Telemarki maakonnas Drangedali, Tinni, Hjartdali, Seljordi, Kviteseidi, Nissedali, Fyresdali, Tokke, Vinje, Nome omavalitsusi,
in Buskerud county, the municipalities of Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore and Uvdal,
Buskerudi maakonnas Flå, Nesi, Goli, Hemsedali, Åli, Holi, Sigdali, Rollagi, Nore ja Uvdali omavalitsusi,
in Oppland county, the municipalities of Nord-Fron, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land,
Opplandi maakonnas Nord-Froni, Sør-Froni, Ringebu, Gausdali, Søndre Landi, Nordre Landi omavalitsusi,
in Hedmark county, the municipalities of Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot.
Hedmarki maakonnas Nord-Odali, Eidskogi, Grue, Åsnesi, Våleri, Trysili, Åmoti omavalitsusi.
Zone III: 6,4 % tax.
III tsoon: maksumäär 6,4 %.
in Nord-Trøndelag county, the municipality of Snåsa,
Nord-Trøndelagi maakonnas Snåsa omavalitsust,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen, Tydal,
Sør-Trøndelagi maakonnas Hemne, Snillfjordi, Oppdali, Rørosi, Holtåleni, Tydali omavalitsusi,
in Oppland county, the municipalities of Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang,
Opplandi maakonnas Dovre, Lesja, Skjåki, Lomi, Vågå, Seli, Sør-Aurdali, Etnedali, Nord-Aurdali, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vangi omavalitsusi,
in Hedmark county, the municipalities of Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os,
Hedmarki maakonnas Stor-Elvdali, Rendaleni, Engerdali, Tolga, Tynseti, Alvdali, Folldali, Osi omavalitsusi.
Zone IV: 5,1 % tax.
IV tsoon: maksumäär 5,1 %.
in Troms county, municipalities not included among those listed below under zone V,
Tromsi maakonnas kõiki allpool tsooni V all nimetamata omavalitsusi,
in Nordland county, all municipalities,
Nordlandi maakonnas kõiki omavalitsusi,
in Nord-Trøndelag county, the municipalities of Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy, Leka,
Nord-Trøndelagi maakonnas Namsosi, Namdalseidi, Lierne, Røyrviki, Namsskogani, Grongi, Høylandeti, Overhalla, Fosnesi, Flatangeri, Vikna, Nærøy, Leka omavalitsusi,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Hitra, Frøya, Åfjord, Roan, Osen,
Sør-Trøndelagi maakonnas Hitra, Frøya, Åfjordi, Roani, Oseni omavalitsusi,
in Møre og Romsdal county, the municipality of Smøla.
Møre og Romsdali maakonnas Smøla omavalitsust.
Zone V: 0 % tax.
V tsoon: maksumäär 0 %.
in Finnmark county, all municipalities,
Finnmarki maakonnas kõiki omavalitsusi,
in Troms county, the municipalities of Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa and Kvænangen.
Tromsi maakonnas Karlsøy, Lyngeni, Storfjordi, Kåfjordi, Skjervøy, Nordreisa ja Kvænangeni omavalitsusi.
Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement states: ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid.’
Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikes 3 on märgitud: “EFTA järelevalveametile tuleb abi andmise või muutmise plaanidest teatada õigeaegselt, et tal oleks võimalik esitada oma märkusi.”
Aid provided without notification or aid that is notified late, i.e. notified after being ‘put into effect’ is considered unlawful aid.
Abi, millest ei teatata või millest teatakse hilinemisega, st abi millest teatati pärast selle andmist, on ebaseaduslik abi.
EFTA Surveillance Authority Decision
EFTA järelevalveameti otsus,
No 15/04/COL
nr 15/04/COL,
amending for the forty-first time the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid by introducing a new chapter 9C: Professional secrecy in State aid decisions
riigiabi käsitlevate menetlus- ja sisuliste eeskirjade neljakümne teiseks muutmiseks lisades uue peatüki 9C: ametisaladus riigiabi otsustes
Having regard to the Agreement on the European Economic Area [1], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
Võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [1] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli 26.
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [2], in particular to Article 24, Article 5(2)(b) and Article 1 in Part I of Protocol 3 thereof [3], Whereas under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the EFTA Surveillance Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid,
Võttes arvesse EFTA riikide vahelist, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut [2] ja eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli nr 3 I osa artiklit 1. [3]Arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.
Whereas under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the EFTA Surveillance Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the EFTA Surveillance Authority considers it necessary,
Arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab.
Recalling the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid [4] adopted on 19 January 1994 by the EFTA Surveillance Authority,
Meenutades riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, [4] mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994.
Whereas the European Commission issued a new communication C(2003) 4582 on professional secrecy in State aid decisions on 1 December 2003 [5],Whereas this communication is also of relevance for the European Economic Area,
Arvestades, et Euroopa Komisjon avaldas 1. detsembril 2003. aastal uue teatise K(2003) 4582 ametisaladuse kohta riigiabi otsustes. [5]Arvestades, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes.
Whereas a uniform application of the EEA State aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area,
Arvestades, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.
Whereas, according to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the EFTA Surveillance Authority is to adopt, after consultation with the Commission, acts corresponding to those adopted by the European Commission,
Arvestades, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “Üldist” punkti II kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte.
Having consulted the European Commission,
Olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga.
Recalling that the EFTA Surveillance Authority has consulted the EFTA States in a multilateral meeting on 3 February 2004 on the subject,
Meenutades, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 3. veebruaril 2004 toimunud mitmepoolsel kohtumisel.
The State Aid Guidelines shall be amended by adding a new Chapter 9C with the title ‘Professional secrecy in State aid decisions’.
Riigiabi suuniseid muudetakse lisades uue peatüki 9C pealkirjaga “Ametisaladus riigiabi otsustes”.
The new Chapter 9C to the State Aid Guidelines can be found in the Annex to this Decision.
Riigiabi suuniste uus peatükk 9C sisaldub käesoleva otsuse lisas.
The EFTA States shall be informed by means of a letter, including a copy of this Decision and including the Annex.
EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle lisa koopia.
The European Commission shall be informed, in accordance with point (d) of Protocol 27 of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision, including the Annex.
Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates selle otsuse ja selle lisa koopia.
The Decision, including the Annex, shall be published in the EEA Section of and in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union.
Käesolev otsus koos lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
For the EFTA Surveillance Authority
EFTA järelevalveameti nimel,
President
Hannes Hafstein
College Member
Bernd Hammermann
It has to be noted that the amendments to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, following an agreement between EFTA States of 10.12.2001, amending Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, entered into force on 28.8.2003.
Tuleb märkida, et järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 muudatused vastavalt EFTA riikide vahelisele kokkuleppele 10. detsembrist 2001, millega muudeti EFTA riikide vahelise, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3, jõustusid 28. augustil 2003. aastal.
These amendments incorporated ‘Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22.3.1999, laying down detailed rules for the application of [ex] Article 93 of the EC Treaty’ into Protocol 3.
Need muudatused kaasasid protokolli nr 3 nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19.1.1994, OJ No L 231 of 3.9.1994, EEA Supplement No 32, last amended by the Authority's Decision No 198/03/COL of 5.11.2003, not yet published.
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks, mis võeti vastu ning avaldati EFTA järelevalveameti poolt 19. jaanuaril 1994. aastal, EÜT L 231, 3.9.1994, EMP kaasanne nr 32, viimati muudetud ameti 5. novembri 2003. aasta otsusega nr 198/03/COL, seni avaldamata.
Commission communication C(2003) 4582 of 1 December 2003 on professional secrecy in State aid decisions, published in OJ No C 297 of 9 December 2003, page 6.
Komisjoni 1. detsembri 2003. aasta teatis K(2003) 4582 ametisaladusest riigiabi otsustes, avaldatud ELT C 297, 9.12.2003, lk 6.
PROFESSIONAL SECRECY IN STATE AID DECISIONS
AMETISALADUS RIIGIABI OTSUSTES
This Communication sets out how the EFTA Surveillance Authority intends to deal with requests by EFTA States, as addressees of State Aid decisions, to consider parts of such decisions as covered by the obligation of professional secrecy and thus not to be disclosed when the decision is published.
Käesolevas teatises sätestatakse, kuidas EFTA järelevalveamet kavatseb käsitleda EFTA riikide kui riigiabi otsuste adressaatide taotlusi pidada selliste otsuste osi ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks ning mitte avalikustada neid otsuse avaldamisel.
This involves two aspects, namely:
Sellel on kaks aspekti, nimelt:
the identification of the information which might be covered by the obligation of professional secrecy; and
ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluda võiva teabe tuvastamine ning
the procedure to be followed for dealing with such requests.
selliste taotluste käsitlemise kord.
Article 122 of the EEA Agreement, which corresponds in the wording to Article 287 of the EC Treaty, states that: ‘The representatives, delegates and experts of the Contracting Parties, as well as officials and other servants acting under this Agreement shall be required, even after their duties have ceased, not to disclose information of the kind covered by the obligation on professional secrecy, in particular information about undertakings, their business relations or their cost components’.
EMP lepingu artiklis 122, mis vastab sõnastuselt EÜ asutamislepingu artiklile 287, sätestatakse, et: “Lepingupoolte esindajatelt, delegaatidelt ja asjatundjatelt, samuti ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, kes tegutsevad käesoleva lepingu kohaselt, ei tohi ka pärast ametikohustuste lõppemist avaldada mingisugust ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet, iseäranis teavet, mis puudutab majandustegevuses osalejaid, nende ärisuhteid või nende kulutuste komponente”.
This is also reflected in Articles 24 and 25 of Part II to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement on the Functions and Powers of the EFTA Surveillance Authority in the field of State Aid [1].
Seda peegeldavad ka järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 osa II artiklid 24 ja 25, milles käsitletakse EFTA järelevalveameti ülesandeid ja volitusi riigiabi valdkonnas. [1]
Article 16 of the Surveillance and Court Agreement states: ‘Decisions of the EFTA Surveillance Authority shall state the reasons on which they are based’.
Järelevalve- ja kohtulepingu artiklis 16 on sätestatud: “EFTA järelevalveameti otsustes peavad olema esitatud põhjused, millel need põhinevad”.
Article 6(1), first sentence of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement further stipulates with regard to decisions to initiate the formal investigation procedures: ‘The decision to initiate the formal investigation procedure shall summarise the relevant issues of fact and law, shall include a preliminary assessment of the EFTA Surveillance Authority as to the aid character of the proposed measure and shall set out the doubts as to its compatibility with the common market […]’.
Artikli 6 lõikes 1, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 esimeses lauses sätestatakse lisaks ametlike uurimismenetluste algatamise kohta: “Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatakse kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused ning see sisaldab komisjoni esialgset hinnangut selle kohta, kas kavandatud meede kujutab endast abi, ja kahtlusi selle ühisturuga kokkusobivuse kohta […]”.
Identification of information which can be covered by professional secrecy
Teabe tuvastamine, mis võib kuuluda ametisaladuse alla
The EC Court of Justice has established that although Article 287 of the EC Treaty primarily refers to information gathered from undertakings, the expression ‘in particular’ shows that the principle in question is a general one which applies also to other confidential information [2].
Euroopa Kohus on sätestanud, et ehkki EÜ asutamislepingu artikkel 287 viitab esmajoones ettevõtjatelt kogutud teabele, näitab sõna “iseäranis”, et kõnealune põhimõte on üldine ning see kehtib ka muu konfidentsiaalse teabe kohta. [2]
It follows that professional secrecy covers both business secrets and other confidential information.
Sellest järeldub, et ametisaladus hõlmab nii ärisaladusi kui ka muud konfidentsiaalset teavet.
There is no reason why the notions of business secret and other confidential information should be interpreted differently from the meaning given to these terms in the context of antitrust and merger procedures.
Puudub igasugune põhjus ärisaladuse ja muu konfidentsiaalse teabe mõistet monopolivastaste ja ühinemismeetmete kontekstis neile terminitele antud tähendusest erinevalt tõlgendada.
The fact that in antitrust and merger procedures the addressees of the Authority decision are undertakings, while in State Aid procedures the addressees are EFTA States, does not constitute an obstacle to a uniform approach as to the identification of what can constitute business secrets or other confidential information.
Asjaolu, et monopolivastastes ja ühinemismeetmetes on ameti otsused suunatud ettevõtjatele, kuna riigiabi menetlustes on adressaatideks EFTA riigid, ei ole takistuseks ühtsele lähenemisele tuvastamisel, mis on ärisaladus või muu konfidentsiaalne teave.
Business secrets
Ärisaladused
Business secrets can only concern information relating to a business which has actual or potential economic value, the disclosure or use of which could result in economic benefits for other companies.
Ärisaladuseks võib olla vaid ärialane teave, millel on tegelik või potentsiaalne majanduslik väärtus, ja mille avalikustamine või kasutamine võib anda muudele äriühingutele majanduslikke eeliseid.
Typical examples are methods of assessing manufacturing and distribution costs, production secrets (that is to say, a secret, commercially valuable plan, formula, process or device that is used for the making, preparing, compounding, or processing of trade commodities and that can be said to be the end product of either innovation or substantial effort) and processes, supply sources, quantities produced and sold, market shares, customer and distributor lists, marketing plans, cost price structure, sales policy, and information on the internal organisation of the undertaking.
Tüüpiliseks näiteks on tootmis- ja turustamiskulude hindamismeetodid, tootmissaladused (s.o saladus, äriliselt väärtuslik plaan, valem, protsess või seade, mida kasutatakse kaupade valmistamiseks, ettevalmistamiseks, tervikuks ühendamiseks või töötlemiseks, mida võib nimetada uuenduslikkuse või märkimisväärse jõupingutuse lõpp-produktiks) ja protsessid, varustamisallikad, toodetud ja müüdud kogused, turuosad, klientide ja turustajate nimekirjad, turunduskavad, omahinna struktuur, müügipoliitika ning teave ettevõtte sisemise ülesehituse kohta.
It would appear that in principle business secrets can only relate to the beneficiary of the aid (or other third party) and can only concern information submitted by the EFTA State (or third party).
Võib paista, et põhimõtteliselt võib ärisaladusi siduda vaid abi saajaga (või kolmanda poolega) ning need võivad olla seotud EFTA riigi (või kolmanda poole) esitatud teabega.
Hence, statements from the Authority itself (for example, expressing doubts about feasibility of a restructuring plan) cannot be covered by the obligation of professional secrecy.
Seega ei kuulu ameti enda avaldused (näiteks kahtluse väljendamine ümberkorralduskava teostatavuse kohta) ametisaladuse hoidmise kohustuse alla.
The simple fact that disclosure of information might cause harm to the company is not of itself sufficient grounds to consider that such information should be considered as business secret.
Lihtsalt väide, et teabe avalikustamine võib äriettevõtet kahjustada, ei ole iseenesest piisav alus sellise teabe ärisaladuseks pidamiseks.
For example, a decision of the Authority to initiate the formal investigation procedure in the case of a restructuring aid may cast doubt on certain aspects of the restructuring plan in the light of information the Authority has received.
Näiteks ameti otsus algatada ümberkorraldusabi puhul ametlik uurimismenetlus võib heita kahtlusevarju ümberkorralduskava teatavatele tahkudele, arvestades teavet, mida amet on saanud.
Such a decision could (further) affect the credit-position of that company.
Selline otsus võib (veelgi) alandada äriettevõtte krediidikõlblikkust.
However, that would not necessarily lead to the conclusion that the information on which that decision was based must be considered as business secrets.
Siiski ei viiks see tingimata järeldusele, et teavet, millel see otsus põhineb, tuleks pidada ärisaladuseks.