natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the incentive effect of the measure, it needs to be examined whether the broadband network investment concerned would not have been undertaken within the same timeframe without any State aid.
Võttes arvesse meetme stimuleerivat mõju, on tarvis uurida, kas asjaomane investeerimine lairibavõrku oleks toimunud sama kiiresti ka ilma riigiabita.
In assessing the proportional character of the notified measures in white or grey areas, the lack of any of the following conditions in (a) to (h) would require an in-depth assessment [49] and most likely it would lead to a negative conclusion on the compatibility of the aid with the functioning of the EEA Agreement:
Hinnates teatatud meetmete proportsionaalsust „valgetes” või „hallides” piirkondades, tuleb mis tahes järgnevalt punktides a–h esitatud tingimuse puudumise korral algatada põhjalik hindamine, [49] ja kõige tõenäolisemalt viib see järelduseni, et abi ei ole EMP lepinguga kokkusobiv.
Detailed mapping and coverage analysis: EFTA States should clearly identify which geographic areas will be covered by the support measure in question.
Üksikasjalik kaardistamine ja katvuse analüüs – turuanalüüs. EFTA riigid peavad selgelt kindlaks määrama, milliseid geograafilisi piirkondi kõnealune abimeede hõlmab.
By conducting in parallel an analysis of the competitive conditions and structure prevailing in the given area and consulting with all stakeholders affected by the relevant measure, EFTA States minimise distortions of competition with existing providers and with those who already have investment plans for the near future and enable these investors to plan their activities [50].
Koostades samal ajal turuanalüüsi piirkonnas valitsevate konkurentsitingimuste ja -struktuuri kohta ja konsulteerides kõikide sidusrühmadega, keda asjaomane meede mõjutab, minimeerivad EFTA riigid võimaluse moonutada konkurentsi olemasolevate teenusepakkujatega ja nende isikutega, kellel juba on lähitulevikuks investeerimiskavad, ning võimaldavad kõnealustel investoritel oma tegevust kavandada [50].
A detailed mapping exercise and a thorough consultation exercise ensure accordingly not only a high degree of transparency but serve also as an essential tool for defining the existence of white, grey and black zones [51].
Üksikasjalik kaardistamis- ja põhjalik konsulteerimistegevus tagab mitte ainult suure läbipaistvuse, vaid on ka oluline vahend „valgete”, „hallide” ja „mustade” piirkondade määratlemisel [51].
Open tender process: The open tender approach ensures that there is transparency for all investors wishing to bid for the realisation of the subsidised project.
Avatud hankemenetlus. Avatud hankemenetlusega tagatakse läbipaistvus kõigi investorite jaoks, kes soovivad subsideeritava projekti elluviimisel osaleda.
Equal and non-discriminatory treatment of all bidders is an indispensable condition for an open tender.
Kõigi pakkujate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine on avatud hankemenetluse vältimatu tingimus.
An open tender is a method to minimise the potential State aid advantage involved and at the same time reduces the selective nature of the measure in so far as the choice of the beneficiary is not known in advance [52].
Avatud hankemenetlus on vahend, mille abil saab minimeerida riigiabist saadavat võimalikku eelist ja samal ajal vähendada meetme selektiivset laadi, kuna abi saaja ei ole eelnevalt teada [52].
Most economically advantageous offer: Within the context of an open tender procedure, in order to reduce the amount of aid to be granted, at similar if not identical quality conditions, the bidder with the lowest amount of aid requested should in principle receive more priority points within the overall assessment of its bid [53].
Majanduslikult parim pakkumine. Selleks et vähendada antava abi summat, peaks pakkumise hindamisel avatud hankemenetluse raames kui mitte samade, siis vähemalt sarnaste kvaliteeditingimuste korral saama enam edupunkte pakkuja, kes taotleb väikseimat abisummat [53].
In this way the EFTA State can shift the burden of how much aid is really necessary to the market and reduce thus the information asymmetry that most of the times benefits private investors.
Sel viisil saab EFTA riik jätta abi suuruse üle otsustamise turul osalejatele ja vähendada seeläbi teabe ebaühtlust, mis enamikul juhtudel soosib erainvestoreid.
Technological neutrality: Given that broadband services can be delivered on a host of network infrastructures based on wireline (xDSL, cable), wireless (Wi-Fi, WiMAX), satellite and mobile technologies, EFTA States should not favour any particular technology or network platform unless they can show that there is an objective justification for this [54].
Tehnoloogia neutraalsus. Võttes arvesse, et lairibateenuseid saab pakkuda erinevatel tehnoloogiatel põhinevate võrguinfrastruktuuride kaudu – traatühendus (xDSL, kaabel), traadita ühendus (Wi-Fi, WiMAX), satelliit- ja mobiilside –, ei tohiks EFTA riigid eelistada ühtegi konkreetset tehnoloogiat või võrguplatvormi, kui nad ei suuda objektiivselt tõendada selle vajalikkust [54].
Bidders should be entitled to propose the provision of the required broadband services using or combining whatever technology they deem most suitable.
Pakkujatele tuleks anda võimalus pakkuda nõutavat lairibateenust, kasutades mis tahes sobivaimat tehnoloogiat või tehnoloogiate kombinatsiooni.
Use of existing infrastructure: Where possible, EFTA States should encourage bidders to have recourse to any available existing infrastructure so as to avoid unnecessary and wasteful duplication of resources.
Olemasoleva infrastruktuuri kasutamine. Kus võimalik, peaksid EFTA riigid kutsuma pakkujaid üles kasutama mis tahes olemasolevat infrastruktuuri, et vältida ressursside tarbetut ja pillavat kahekordistamist.
In order to try and limit the economic impact on existing network operators, the latter should be given the possibility to contribute their infrastructure to a notified project.
Selleks et püüda piirata olemasolevatele võrguoperaatoritele avalduvat majanduslikku mõju, peaks neile antama võimalus anda oma infrastruktuur teatatud projekti käsutusse.
At the same time, this condition should not end up favouring existing incumbents especially in case where third parties may not have access to this infrastructure or inputs that are necessary to compete with an incumbent.
Samas ei tohiks see tingimus anda olemasolevatele valitsevatele operaatoritele eelist, eriti juhul, kui kolmandatel isikutel puudub juurdepääs nende infrastruktuurile või sisenditele, mis on vajalikud konkureerimiseks valitsevate operaatoritega.
Likewise, in case of grey areas, where it is shown that dependence on the incumbent operator is part of the problem, it may be necessary to allow for more facilities-based competition.
Samamoodi võib „hallide” piirkondade puhul, kus on tõendatud, et sõltuvus valitsevast operaatorist moodustab osa probleemist, olla tarvis lubada enam võrgu omamisel põhinevat konkurentsi.
Wholesale access: Mandating third parties effective wholesale access to a subsidised broadband infrastructure is a necessary component of any state measure funding the construction of a new broadband infrastructure.
Hulgimüügitasandi juurdepääs. Tegeliku hulgimüügitasandi juurdepääsu andmine subsideeritavale lairibainfrastruktuurile on iga uue lairibainfrastruktuuri ehitamist toetava riikliku meetme oluline osa.
In particular, wholesale access enables third party operators to compete with the selected bidder (when the latter is also present at the retail level), thereby strengthening choice and competition in the areas concerned by the measure while at the same time avoiding the creation of regional service monopolies.
Eelkõige võimaldab hulgimüügitasandi juurdepääs kolmandatest isikutest operaatoritel konkureerida väljavalitud pakkujaga (kui ta on tegev ka jaemüügitasandil), suurendades seega valikut ja konkurentsi meetmega seotud valdkondades ning hoides samas ära piirkondlike teenusemonopolide loomise.
Effective wholesale access to the subsidised infrastructure should be offered for at least a period of 7 years.
Tegelik hulgimüügitasandi juurdepääs subsideeritavale infrastruktuurile tuleks anda vähemalt seitsmeks aastaks.
This condition is not contingent on any prior market analysis within the meaning of Article 7 of Directive 2002/21/EC (Framework Directive) [55].
See tingimus ei sõltu eelnevast turuanalüüsist direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 7 tähenduses [55].
However, if at the end of the 7 years period the operator of the infrastructure in question is designated by the NRA under the applicable regulatory framework as having significant market power (SMP) in the specific market concerned [56], the access obligation should be extended accordingly.
Kui aga riiklik reguleeriv asutus leiab, et kõnealuse infrastruktuuri operaatoril on pärast seitsme aasta möödumist kehtiva reguleeriva raamistiku tähenduses asjaomasel turul märkimisväärne turujõud, [56] tuleks juurdepääsukohustust vastavalt pikendada.
Benchmarking pricing exercise: In order to ensure effective wholesale access and to minimise potential distortion of competition, it is crucial to avoid excessive wholesale prices or, by contrast, predatory pricing or price squeezes by the selected bidder.
Hinnakujunduse võrdlusuuring. Selleks et tagada tegelik hulgimüügitasandi juurdepääs ja minimeerida võimalikku konkurentsimoonutust, on oluline vältida liiga kõrgeid hulgihindu või vastupidi, väljavalitud pakkuja poolset ebaõiglast hinnapoliitikat või hindade kokkusurumist.
Access wholesale prices should be based on the average published (regulated) wholesale prices that prevail in other comparable, more competitive areas of the country or the EEA or, in the absence of such published prices, on prices already set or approved by the NRA for the markets and services concerned.
Juurdepääsu hulgimüügihinnad peaksid põhinema keskmistel avaldatud (reguleeritud) hulgimüügihindadel, mis valitsevad riigi või EMP muudes, kuid võrreldavates suurema konkurentsiga piirkondades, või kui sellised hinnad puuduvad, siis hindadel, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riiklik reguleeriv asutus.
Thus, where ex ante regulation is already in place (i.e. in a grey area) wholesale prices for access to a subsidised infrastructure should not be lower than the access price set by the NRA for the same area.
Kui turg on juba eelnevalt reguleeritud (st „hallides” piirkondades), ei tohiks juurdepääsu hulgimüügihinnad subsideeritud infrastruktuuri puhul olla madalamad kui riikliku reguleeriva asutuse kehtestatud juurdepääsuhinnad samas piirkonnas.
Benchmarking is an important safeguard since it enables EFTA States to avoid having to set in advance detailed retail or wholesale access prices, as well as to ensure that the aid granted will serve to replicate market conditions like those prevailing in other competitive broadband markets.
Võrdlusuuring on oluline tagatis, sest see võimaldab EFTA riikidel vältida jae- või hulgimüügihindade eelnevat üksikasjalikku kindlaksmääramist ning tagada, et antud abi kasutatakse selliste turutingimuste loomiseks, mis valitsevad muudel konkureerivatel lairibaturgudel.
The benchmarking criteria should be clearly indicated in the tender documents.
Võrdlusanalüüsi kriteeriumid tuleks hankedokumentides selgelt esile tuua.
Claw-back mechanism to avoid over-compensation: To ensure that the selected bidder is not over-compensated if demand for broadband in the target area grows beyond anticipated levels, EFTA States should include a reverse payment mechanism into the contract with the successful bidder [57].
Tagastusmehhanism liigse hüvitamise vältimiseks. Selleks et väljavalitud pakkujale ei makstaks liigset hüvitist juhul, kui nõudlus lairibaühenduse järele suureneb sihtpiirkonnas üle oodatud taseme, peaksid EFTA riigid väljavalitud pakkujaga sõlmitavasse lepingusse lisama tagasimaksemehhanismi [57].
The provision of such a mechanism can minimise ex post and retroactively the amount of aid deemed initially to have been necessary.
Sellise mehhanismi kehtestamine võib minimeerida tagantjärele ja tagasiulatuvalt abisummat, mida algselt vajalikuks peeti.
STATE AID FOR NGA NETWORKS
RIIGIABI JÄRGMISE PÕLVKONNA JUURDEPÄÄSUVÕRKUDE TOETAMISEKS
Supporting the rapid deployment of NGA networks
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kiire kasutuselevõtu toetamine
To date, a number of EEA States are turning their attention towards support for broadband networks that can deliver services at very high speeds and support a multitude of advanced digital converged services.
Tänaseks on mitu EMP riiki suunanud tähelepanu selliste lairibavõrkude toetamisele, mis suudavad pakkuda väga kiiret teenust ja toetada erinevaid täiustatud digitaalseid ühendatud teenuseid.
These NGA networks are mainly fibre-based or advanced upgraded cable networks that are intended to replace in whole or to a large extent the existing copper-based broadband networks or current cable networks.
Nimetatud järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud on peamiselt kiudoptilised võrgud või täiustatud ajakohastatud kaabelvõrgud, mis on mõeldud asendama kas terveid olemasolevaid koaksiaalkaablipõhiseid lairibavõrke või suuremat osa nendest, või kasutusel olevaid kaabelvõrke.
NGA networks are wired access networks which consist wholly or in part of optical elements and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics (such as higher throughput) as compared to those provided over existing copper networks [58].
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud on sellised traadiga juurdepääsuvõrgud, mis koosnevad kas tervikuna või osaliselt optilistest elementidest ja mis on võimelised pakkuma tõhustatud (näiteks suurema läbilaskevõimega) lairibajuurdepääsu teenuseid võrreldes nende teenustega, mida pakutakse olemasolevate koaksiaalkaablil põhinevate võrkude kaudu [58].
In essence, NGA networks will have the speed and capacity to deliver in the future high definition content, support on-demand bandwidth hungry applications as well as bring to business affordable symmetrical broadband connections generally available today only to large businesses.
Kokkuvõtlikult on järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudel kiirus ja võimsus, mille abil saab edastada tulevikus kõrglahutusega sisu, toetada tellitavaid suurt ribalaiust nõudvaid rakendusi ning võimaldada ärikasutajatele taskukohast sümmeetrilist lairibaühendust, mis on tänapäeval tavaliselt kättesaadav ainult suurettevõtjatele.
Overall, NGA networks have the potential to facilitate the improvement of all aspects of broadband technology and broadband services.
Üldiselt on järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudel potentsiaal hõlbustada lairibatehnoloogia ja lairibateenuste kõikide aspektide täiustamist.
The Commission has already dealt with some State aid notifications that involved support for the roll-out of fibre-based networks.
Komisjon on juba käsitlenud mõnda riigiabiteatist, mis hõlmas toetust kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtuks.
These cases involved either the construction of a regional ‘core’ NGA network [59] or the provision of fibre connectivity for a limited number of business users only [60].
Need juhtumid hõlmasid kas piirkondliku järgmise põlvkonna juurdepääsu „tuumvõrgu” ehitamist [59] või kiudoptilise ühenduse pakkumist ainult piiratud hulgale ärikasutajatele [60].
As with the so-called ‘first generation’ roll-out of basic broadband networks, state, municipal and regional authorities can justify their support for a rapid roll-out of fibre networks on the grounds of a market failure or cohesion objective.
Nagu ka nn esimese põlvkonna lairibaühenduse põhivõrkude kasutuselevõtu puhul, võivad omavalitsused ning riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused põhjendada toetuse andmist kiudoptiliste võrkude kiirele kasutuselevõtule turutõrke või ühtekuuluvuseesmärgiga.
If for the roll-out of basic broadband infrastructure, examples of state intervention in the Commission’s decision-making practice, have mainly related to rural communities/areas (low density, high capital cost) or areas which are economically underdeveloped (low ability to pay for services), this time the economics of NGA networks model is said to discourage deployment of NGA networks not only in sparsely populated areas, but also in certain urban zones.
Kui lairibaühenduse põhiinfrastruktuuri kasutuselevõtu puhul on riikliku sekkumise näited komisjoni otsuste tegemise tavas olnud seotud peamiselt maakogukondade või -piirkondadega (väike asustustihedus, suured kulud) või piirkondadega, mis on majanduslikult vähearenenud (vähene suutlikkus teenuste eest tasuda), siis käesoleval juhul väidetakse, et järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude majanduslik mudel takistab järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõttu mitte ainult hõredalt asustatud piirkondades, vaid ka teatavates linnapiirkondades.
In particular, the main issue affecting the rapid and wide deployment of NGA networks, appears to be costs and to a lesser extent density of population [61].
Peamine probleem, mis mõjutab järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kiiret ja laialdast kasutuselevõttu, näib eelkõige olevat kulukus ja vähemal määral väike asustustihedus [61].
For public authorities, direct intervention may thus be warranted in order to ensure that areas which are deemed by network operators as being unprofitable will still benefit from the substantial spill-over effects that NGA networks may bring to the economy and will not suffer a new digital ‘NGA divide’.
Seega võib riiklikel ametiasutustel lubada otsese sekkumise kasutamist, et tagada võrguoperaatorite poolt kahjumlikuks peetavatele piirkondadele kasu märkimisväärsest järelmõjust, mida järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud majandusele tuua võivad, ja vältida uue digitaalse lõhe, nn järgmise põlvkonna juurdepääsu lõhe tekkimist.
Thus, EFTA States may wish to foster NGA network developments in areas where investments by existing broadband network operators in such networks would take several years to arrive because they are financially less attractive than certain major urban zones.
Seega võivad EFTA riigid soovida toetada järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude arendamist piirkondades, kus olemasolevate lairibaoperaatorite investeeringud sellistesse võrkudesse võtaksid mitu aastat, kuna need alad ei ole rahanduslikult nii atraktiivsed kui teatavad suuremad linnapiirkonnad.
In certain cases, EFTA States may decide to invest themselves or provide financial support to private operators in order to obtain NGA network connectivity, or to obtain connectivity earlier than anticipated, in order to ensure that employment and other economic opportunities are leveraged as quickly as possible.
Teatavatel juhtudel võivad EFTA riigid otsustada ise investeerida või anda eraoperaatoritele rahalist toetust, et saavutada järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude ühendus või saavutada see oodatust varem ning tagada tööhõive ja muude majanduslike võimaluste suurendamine võimalikult kiiresti.
Any public intervention seeking to support the provision or acceleration of NGA network deployment must ensure that it is compatible with the State aid rules.
Mis tahes riikliku sekkumise puhul, millega toetatakse järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude pakkumist või nende kasutuselevõtu kiirendamist, tuleb tagada selle kokkusobivus riigiabieeskirjadega.
Types of public intervention
Riikliku sekkumise liigid
EFTA States may choose different degrees of market intervention in order to foster or accelerate deployment of NGA networks.
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtu kiirendamiseks võivad EFTA riigid valida erinevate turusekkumise tasandite vahel.
In this respect, the considerations set out above in Sections 2.2.1 and 2.2.2 (application of the market economy investor principle, public service compensation and the Altmark criteria) apply mutatis mutandis with regard to state interventions in the field of NGA network deployment.
Sellega seoses kohaldatakse riikliku sekkumise suhtes järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtu valdkonnas mutatis mutandis seisukohti, mis on esitatud eespool jagudes 2.2.1 ja 2.2.2 (turumajandusliku investeerimise põhimõte, avalike teenuste eest makstav hüvitis ja Altmarki kriteeriumid).
Depending on the nature and effects of the intervention chosen a different analytical approach may be warranted under the State aid rules.
Sõltuvalt valitud sekkumise laadist ja mõjust võib riigiabieeskirjade kohaselt olla õigustatud erinevate analüütiliste lähenemisviiside kasutamine.
In areas where private investors are expected to roll out in the future NGA networks, EFTA States may decide to adopt a set of measures to accelerate the investment cycle and thus encourage investors to bring forward their investment plans.
Piirkondades, kus ootuste kohaselt võtavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud tulevikus kasutusele erainvestorid, võivad EFTA riigid otsustada võtta meetmeid investeerimistsükli kiirendamiseks, ergutades seega investoreid oma investeerimiskavasid ellu viima.
These measures do not necessarily need to involve State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Sellised meetmed ei hõlma tingimata riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Given that a large part of the cost of deploying fibre networks is in civil work (for instance digging, laying down cables, in-house wirings, etc.), EFTA States may decide in accordance with the EEA regulatory framework for e-communications, for instance, to ease the acquisition process of rights of ways, require that network operators coordinate their civil works and/or share part of their infrastructure [62].
Võttes arvesse, et suure osa kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtuga seonduvatest kuludest moodustavad paigaldustööd (näiteks kaevetööd, kaablite paigaldamine, juhtmete paigaldus hoonete sees jne), võivad EFTA riigid kooskõlas elektroonilist sidet käsitleva EMP reguleeriva raamistikuga otsustada näiteks lihtsustada võrkude laiendamise õiguste saamist või nõuda võrguoperaatoritelt oma paigaldustööde kooskõlastamist ja/või osa oma infrastruktuuri jagamist [62].
In the same vein, EFTA States may decree that for any new constructions (including new water, energy, transport or sewage networks) and/or buildings a fibre connection should be in place.
Samuti võivad EFTA riigid näha ette, et mis tahes uue ehitustöö (sealhulgas uued vee-, elektri-, transpordi- või kanalisatsioonivõrgud) käigus ja/või hoone ehitamisel tuleb paigaldada kiudoptiline ühendus.
Likewise, public authorities may decide to undertake some civil works (such as digging of the public domain, construction of ducts) in order to enable and accelerate the deployment by the operators concerned of their own network elements.
Samuti võivad riigi ametiasutused otsustada võtta osa paigaldustöödest (näiteks kaevetööd avalikus kasutuses oleval maal, kaablikanalisatsiooni ehitus) enda kanda, et võimaldada asjaomastel operaatoritel võtta kasutusele oma võrguelemendid ja seda tegevust kiirendada.
However, such civil works should not be ‘industry or sector specific’, but should in principle be open to all potential users and not just electronic communications operators (i.e. electricity gas, water utilities, etc.).
Siiski ei tohiks sellised paigaldustööd olla tööstusharu- või sektorispetsiifilised ja peaksid olema üldjuhul avatud mitte ainult elektroonilise side operaatoritele, vaid kõigile potentsiaalsetele kasutajatele (st elektri-, gaasi-, vee- ja muude avalike teenuste pakkujatele).
Provided that such public interventions aim to create the necessary pre-conditions for the deployment by utility operators of own infrastructure without discriminating in favour of a given sector or a company (by lowering in particular the capital costs of the latter), they fall outside the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Tingimusel, et sellise riikliku sekkumise eesmärk on luua vajalikud eeltingimused avalike teenuste pakkujate oma infrastruktuuri kasutuselevõtuks ilma konkreetset sektorit või ettevõtjat soosimata (eriti selle kapitalikulusid langetades), ei kuulu see EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse.