natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By telefax dated 13 August 2004 (Event No: 290206) and letter from the Norwegian Mission to the European Union dated 17 August 2004, received and registered by the Authority on 18 August 2004 (Event No: 290456), the Norwegian authorities requested a one month extension of the deadline for submitting comments.
augusti 2004. aasta faksis (reg nr 290206) ja Euroopa Liidu juures asuva Norra esinduse 17. augusti 2004. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 18. augustil 2004 (reg nr 290456), taotlesid Norra ametivõimud märkuste esitamise tähtaja pikendamist ühe kuu võrra.
By letter dated 17 August 2004 (Event No: 290305), the Authority agreed to extend the deadline by one month.
augusti 2004. aasta kirjas (reg nr 290305) nõustus järelevalveamet tähtaega ühe kuu võrra pikendama.
By telefax dated 16 September 2004 (Event No: 292867) and letter from the Norwegian Mission to the EU dated 20 September 2004, forwarding a letter from the Ministry of Trade and Industry dated 16 September 2004, received and registered by the Authority on 21 September 2004 (Event No: 293392), the Norwegian authorities submitted comments to the opening decision.
septembri 2004. aasta faksis (reg nr 292867) ja ELi juures asuva Norra esinduse 20. septembri 2004. aasta kirjas, millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 16. septembri 2004. aasta kiri, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 21. septembril 2004 (reg nr 293392), esitasid Norra ametivõimud märkused algatamise otsuse kohta.
The Norwegian authorities concluded that the exemption from document duties and registration fees provided for in the establishment of Entra does not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Norra ametivõimud põhjendasid, et dokumendivormistuslõivudest ja registreerimistasudest vabastamine Entra asutamisel ei kujuta endast EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses riigiabi.
The Authority did not receive any comments to the opening decision from other interested parties within the deadline of one month after publication in the Official Journal of the European Union.
Ühekuulise tähtaja jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ei esitanud menetluse alustamise otsuse kohta järelevalveametile märkusi ükski teine huvitatud isik.
By letter dated 4 May 2005, received and registered by the Authority on 9 May 2005 (Event No: 318691), the law Firm Selmer, representing Entra, submitted comments to the Authority’s decision to open the formal investigation procedure (see point 3.4 below).
mai 2005. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 9. mail 2005 (reg nr 318691), esitas Entrat esindav advokaadibüroo Selmer märkused järelevalveameti otsuse kohta alustada ametlikku uurimismenetlust (vt punkti 3.4 allpool).
The case was discussed at a meeting in Oslo on 19 May 2005 with representatives from different Norwegian Ministries and representatives from the Authority present.
mail 2005 arutati asja kokkusaamisel Oslos, kus olid kohal Norra eri ministeeriumide ning järelevalveameti esindajad.
By telefax from the Ministry of Modernisation dated 26 July 2005 (Event No: 327938), and letter from the Mission of Norway to the EU dated 1 August 2005, received and registered on 3 August 2005 (Event No: 329110), forwarding a letter dated 30 June 2005 from the Ministry of Trade and Industry, the Norwegian authorities submitted further information concerning whether the exemption constituted an economic advantage for Entra.
juuli 2005. aasta moderniseerimisministeeriumi faksis (reg nr 327938) ja ELi juures asuva Norra esinduse 1. augusti 2005. aasta kirjas, mis saadi ja registreeriti 3. augustil 2005 (reg nr 329110) ja millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 30. juuni 2005. aasta kiri, esitasid Norra ametivõimud lisateavet selle kohta, kas tasudest vabastamine andis Entrale majandusliku eelise.
The conclusion of the Ministry of Trade and Industry was that the exemption was no advantage for Entra.
Kaubandus- ja tööstusministeerium tegi järelduse, et vabastamine ei andnud Entrale eelist.
The establishment of Entra
Entra asutamine
Proposal to establish a new limited liability company
Ettepanek asutada uus piiratud vastutusega äriühing
The Norwegian Government presented the reorganisation of the public body, the Directorate of Public Construction and Property (‘Statsbygg’), and the establishment of Entra, on 4 June 1999 [5].
juunil 1999 tegi Norra valitsus ettepaneku avalik-õiguslik asutus – riiklik ehitus- ja kinnisvaraamet (Statsbygg) – ümber korraldada ja asutada piiratud vastutusega äriühing Entra.
On the same date, the Government presented a special Act on the conversion of parts of the real estate activity of Statsbygg to a limited liability company to resolve some transitional questions concerning the transformation and establishment of Entra [6].
Samal päeval esitas valitsus ümberkujundamise ja Entra asutamisega seotud üleminekuküsimuste lahendamiseks eraldi seaduse eelnõu, mille kohaselt osa Statsbyggi kinnisvaraga seotud tegevusest läks üle piiratud vastutusega äriühingule.
Paragraph 3 of this Act (hereinafter‘the contested Act’) states that re-registration in the real estate registry and other public registries are to be done as a change of name.
Selle seaduse (edaspidi „vaidlustatud seadus”) § 3 kohaselt tuleb ümberregistreerimine kinnistusraamatus ja muudes riiklikes registrites vormistada nimemuutusena.
As a consequence of this, Entra was not obliged to pay document duties and registration fees, but still became the title holder in the Real Estate Register.
Sellest tulenevalt ei pidanud Entra tasuma dokumendivormistuslõive ega registreerimistasusid, kuid tema omandiõigus kanti siiski kinnistusraamatusse sisse.
Statsbygg is an administrative body (‘Forvaltningsbedrift’), responsible to the Ministry of Modernisation.
Statsbygg on avalik-õiguslik asutus (Forvaltningsbedrift), mis vastutab moderniseerimisministeeriumi ees.
Statsbygg acts on behalf of the Norwegian Government as manager and advisor in construction and property affairs and offers premises to governmental organisations.
Statsbygg tegutseb Norra valitsuse nimel ehitus- ja kinnisvaraasjade korraldaja ja nõuandjana ning pakub valitsusasutustele tööruume.
Statsbygg continued operations and management of the property stock that was not transferred to Entra.
Statsbygg jätkas selle vara haldamist, mis ei läinud üle Entrale, ning sellega seotud toiminguid.
Statsbygg currently manages around 2,2 million m2 of floor space, in Norway and abroad.
Praegu haldab Statsbygg umbes 2,2 miljonit ruutmeetrit pinda Norras ja mujal.
The property portfolio consists of office buildings, schools, accommodation and specialised buildings throughout the country, embassies and residences outside Norway.
Tema kinnisvaraportfelli kuuluvad kontoriruumid, koolid, eluruumid ja eriotstarbelised ehitised üle Norra ning saatkonnahooned ja eluruumid väljaspool Norrat.
The annual building budget is approximately NOK 2,3 billion (some EUR 288 million).
Selle asutuse aastane ehituseelarve on umbes 2,3 miljardit Norra krooni (umbes 288 miljonit eurot).
Statsbygg has 669 employees (October 2005) [7].
Statsbyggis on 669 töötajat (oktoobris 2005). [7]
In St.prp. nr. 84 (1998-1999) it is i.a. stated that the purpose of the reorganisation is to clarify the different roles of Statsbygg and to achieve a more efficient use of buildings owned by the State.
Statsbyggi ümberkujundamise ettepanekus (St.prp. nr. 84 (1998–1999)) on muuhulgas väidetud, et ümberkorraldamise eesmärgiks on muuta Statsbyggi eri rollid selgemaks ning kasutada tõhusamalt riigile kuuluvaid hooneid.
To ensure better framework conditions for the part of Statsbygg being in competition with other private undertakings, buildings operated in a competitive market (‘konkuranseutsatte bygg’) were to be diverged from the special purpose buildings and become part of a new portfolio of real estate owned by Entra.
Selleks et tagada teiste eraettevõtetega konkureerivale osale Statsbyggist paremad raamtingimused, tuli eraldada konkurentsile avatud turul (konkuranseutsatte bygg) kasutatavad hooned eriotstarbelistest hoonetest ning muuta uue Entra kinnisvaraportfelli osaks.
The Government indicated that at a later stage, an alternative could be to sell part of the company to private interests.
Valitsus osutas sellele, et teise võimalusena oleks hiljem saanud osa äriühingust müüa erakätesse.
Entra has the following object clause in its bylaws: ‘The main purpose of the company is to provide state agencies with premises.
Entra põhikirjas on äriühingu eesmärgi kohta järgmine säte: „Äriühingu peamine eesmärk on varustada riigiasutusi tööruumidega.
The company may own, purchase, sell, operate and administer real estate and conduct other businesses in connection with this.
Äriühing võib omada, osta ja müüa kinnisvara, teha sellega tehinguid ja seda hallata ning teha sellega seoses muid toiminguid.
The company may also own shares or interests in and participate in other companies that conduct activities such as those mentioned in the previous sentence’ (unofficial translation by the Authority).
Äriühing võib omada aktsiaid ja osalusi ning tal võib olla huvisid teistes äriühingutes, mis tegelevad eelmises lauses nimetatud tegevusega” (järelevalveameti mitteametliku tõlke põhjal).
Entra’s opening balance
Entra algbilanss
In the proposal presented to Parliament, the Norwegian Government laid out the basic principles behind the transfer of assets to the new undertaking.
Parlamendile esitatud ettepanekus sätestas Norra valitsus varade uuele ettevõttele ülemineku põhialused.
No conclusions were drawn with regards to the actual value of the assets to be transferred.
Üleantavate varade tegeliku väärtuse kohta järeldusi ei tehtud.
Rather, it is stated that this question was to be dealt with at a later stage, as it is written that: ‘the final opening balance for the company will be presented in the budget for year 2000’ [8].
Selle küsimusega pidi tegeletama hiljem, millest annab tunnistust lause: „äriühingu lõplik algbilanss esitatakse 2000. aasta eelarves”.
Nor was there established any specific methodology for determining this value.
Samuti puudusid selle väärtuse määramiseks kindlad meetodid.
In the period from 4 June 1999 and until the final valuation was settled by Royal Decree 22.6.2000, the value of the assets to be transferred was subject to extensive scrutiny.
Alates 4. juunist 1999 kuni lõpliku väärtuse kehtestamiseni kuninga dekreediga 22. juunil 2000 uuriti üleantavate varade väärtust põhjalikult.
The aim was to determine the correct transaction value in accordance with the principles from Proposition No 84 (1998-99) for the transfer of the assets.
Selle eesmärgiks oli määrata nende õige tehinguväärtus kooskõlas varade ülemineku ettepaneku nr 84 (1998–99) põhimõtetega.
Several methods and assumptions for arriving at this price were considered.
Hinna leidmiseks kasutati mitut meetodit ja võeti arvesse erinevaid eeldusi.
Firstly, Statsbygg requested the independent consultant Catella Eiendom Consult AS (CEC) to perform a valuation of the properties to be transferred.
Esiteks palus Statsbygg üleantavate varade väärtust hinnata sõltumatul konsultandil Catella Eiendom Consult ASil (CEC).
This valuation was done according to the Norwegian Valuers and Surveyors Association (NTF) framework for valuation, by evaluating each property and then adding up the individual properties to arrive at the total portfolio value.
Varasid hinnati vastavalt Norra kinnisvarahindajate ühingu (NTF) hindamismääratlusele, mille kohaselt iga vara hinnatakse kõigepealt eraldi ning seejärel liidetakse saadud väärtused kogu portfelli väärtuse leidmiseks.
The result arrived at was NOK 3852110000.
Kogu portfelli väärtuseks saadi 3852110000 Norra krooni.
This valuation was later audited by the Norwegian Valuers’ and Surveyors’Association (NTF), who concluded that the value arrived at was acceptable, but cautiously assessed.
Seda väärtust kontrollis hiljem Norra kinnisvarahindajate ühing (NTF), kes tegi järelduse, et leitud väärtusega võis enam-vähem nõustuda.
Statsbygg used the discounted cash flows for the total portfolio as a basis for their calculations, instead of considering each property as a separate calculation to be added to the total.
Statsbygg kasutas arvutamise alusena kõigi varade eraldi hindamise ja liitmise asemel kogu portfelli diskonteeritud rahavoogu.
The result arrived at was NOK 3137500000.
Ta sai tulemuseks 3137500000 Norra krooni.
Thirdly, the Ministry of Administration also performed a valuation, based on the same principles as Statsbygg, but with different assumptions.
Kolmandaks hindas varasid ka haldusministeerium, kes tugines samadele põhimõtetele kui Statsbygg, kuid lähtus teistsugustest eeldustest.
The result arrived at was NOK 3337500000.
Ta sai tulemuseks 3337500000 Norra krooni.
The band between the highest and lowest valuations at this point was NOK 714610000, or a difference of 22 % relative to the lowest assumed price.
Kõige suurema ja väiksema väärtuse vahe oli 714610000 Norra krooni, mis erines madalaimast oletatavast hinnast 22 %.
Without going into further details, it should be mentioned that the methods used differ significantly.
Üksikasjadesse laskumata tuleb märkida, et kasutatud meetodid erinevad märkimisväärselt.
This observation was also made in an independent audit carried out by PricewaterhouseCoopers (PWC), where the three above values were assessed.
Seda märgiti ka PricewaterhouseCoopersi (edaspidi „PWC”) sõltumatu auditeerimise puhul, mille käigus hinnati kõiki kolme eespool nimetatud väärtust.
In their assessment PWC concluded that given the large methodological differences, a detailed comparison between the three assessments would be both a complex task to assemble and, more importantly, of little relevance.
Oma hinnangus leidis PWC, et oluliste metoodiliste erinevuste tõttu on kolme hinnangu üksikasjalik võrdlemine väga keeruline, ja mis veelgi olulisem, see ei ole vajalik.
They concluded that ‘In our view, all the three values are all within a reasonable band’.
Nad jõudsid järeldusele, et nende „arvates jäävad kõik kolm väärtust mõistlikkuse piiridesse”.
Further, PWC stressed the point that it was impossible to arrive at any specific number that should be regarded as the ‘correct’ value.
Lisaks sellele rõhutas PWC, et kindlat arvu, mida saaks käsitada tõesena, on võimatu leida.
Rather, this price would be the subject of negotiations between the parties, and might thus fluctuate according to the assumptions made.
Hind tuleks leida pigem pooltevaheliste läbirääkimiste käigus ning võib seega olenevalt hindamise eeldustest kõikuda.
Fourthly, the Ministry decided to reassess the value once again.
Neljandaks otsustas ministeerium seda väärtust uuesti hinnata.
After an extensive discussion on whether or not the fact that the government agencies were able to terminate their leases on 12 month’s notice should affect the market value of the properties, the value of the properties was now set to NOK 2837550000.
Pärast põhjalikku arutelu selle üle, kas varade turuväärtust võib mõjutada see, kas valitsusasutused suudavad oma üürilepingud aastase etteteatamisega lõpetada, määrati varade väärtuseks 2837550000 Norra krooni.
This value was submitted to Stortinget [9] in connection with the State budget for 1999-2000.
See väärtus edastati koos 1999.–2000. aasta riigieelarvega Storting’ile.
However, the proposal reserved the right for the Government to make final adjustments.Fifthly, this right to adjust the final balance was exercised by the Ministry, who after adjusting, inter alia, some of Entra’s rental contracts, and thereby changing the assumptions of the model again, arrived at a higher value.
Valitsusele jäi aga õigus teha ettepanekus lõplikke muudatusi.Viiendaks kasutas ministeerium oma õigust muuta lõplikku bilanssi, muutnud muuhulgas ka mõningaid Entra üürilepinguid ja seeläbi veel kord ka mudeli eeldusi, sai ta suurema väärtuse.
By Royal Decree the value in the final opening balance was set at NOK 3222871000.
Kuninga dekreediga kehtestati lõpliku algbilansi väärtuseks 3222871000 Norra krooni.
The process is summarised below.
Kokkuvõte sellest protsessist on toodud allpool.
As can be seen, the band of values that has been suggested ranges from NOK 3852110000 to NOK 2837550000.
Nagu näha, jääb väärtus vahemikku 3852110000–2837550000 Norra krooni.
This difference of NOK 1014560000, or 35,8 % relative to the lowest price, can be explained both by differences in the methodology applied, and the assumptions made in the different models.
1014560000 Norra krooni suurust ehk madalaima hinnaga võrreldes 35,8 % suurust erinevust võib selgitada nii eri meetodite kasutamise kui ka erinevate eeldustega eri mudelite puhul.
Valuation by Catella Eiendoms Consult (CEC) [10]
Catella Eiendoms Consulti (CEC) hinnang [10]
NOK 3852110000
3852110000 Norra krooni
Statsbygg’s recommendation
Statsbyggi soovitus
NOK 3137500000
3137500000 Norra krooni
Ministry’s valuation
Ministeeriumi hinnang
NOK 3337500000
3337500000 Norra krooni
Ministry’s reassessed value due to termination conditions [11]
Ministeeriumi poolt üürilepingute lõpetamise tingimuste tõttu ümberhinnatud väärtus [11]
NOK 2837550000
2837550000 Norra krooni
Final opening balance [12]
Lõplik algbilanss [12]
NOK 3222871000
3222871000 Norra krooni
The final opening balance was based on the discounted cash flow of the total portfolio, as used in Statsbygg’s original recommendation, but based on certain changes in assumptions.
Lõplik algbilanss põhines kogu portfelli diskonteeritud rahavool, nagu oli Statsbyggi esialgses soovituses, kuid eeldused olid erinevad.
Entra was originally founded as a ‘minimum’ company based on cash contributions.
Entra asutati algselt minimaalse omakapitaliga äriühinguna, mis põhineb rahalistel sissemaksetel.
Subsequently, property, capital and personnel (assets and liabilities) were transferred from the State to Entra in exchange for the issue of shares, with effect from 1 July 2000.
Vara, kapital (varad ja kohustused) ja töötajad läksid riigilt Entrale aktsiate vastu üle 1. juulil 2000.
Ownership and title of the properties in question were transferred from the Norwegian State to Entra and registered in Entra’s name.
Kõnealuse vara omandiõigus läks Norra riigilt üle Entrale ja vara omanikuks kinnistati Entra.
On the basis of the Act establishing Entra, no document duties and registration fees were paid.
Entra asutamist käsitleva seaduse alusel ei makstud dokumendivormistuslõive ega registreerimistasusid.
The company is a limited liability company 100 per cent owned by the Norwegian State.
Entra on piiratud vastutusega äriühing, mis kuulub täielikult Norra riigile.
The company (group [13]) had an operating income of NOK 1072 million (some EUR 128 million [14]) in 2004, and a profit before tax of NOK 134 million (some EUR 16 million).
Äriühingu (kontserni [13]) põhitegevustulu 2004. aastal oli 1072 miljardit Norra krooni (umbes 128 miljonit eurot [14]) ning kasum enne maksude mahaarvamist 134 miljonit Norra krooni (umbes 16 miljonit eurot).
The group’s consolidated equity (book value) as of 31.12.2004 was NOK 1288 million (some EUR 154 million).
Kontserni konsolideeritud omakapital (bilansiline väärtus) oli 31. detsembri 2004. aasta seisuga 1288 miljardit Norra krooni (umbes 154 miljonit eurot).
At year-end, the group’s property portfolio (book value) was NOK 8768 million (some EUR 1047 million).
Aasta lõpus moodustas kontserni varade portfell (bilansiline väärtus) 8768 miljardit Norra krooni (umbes 1047 miljardit eurot).
As of 31.12.2004, Entra had 133 employees.
detsembri 2004. aasta seisuga oli Entras 133 töötajat.
The total property portfolio consists of some 110 properties, amounting to approximately 900000 m2 [15].
Varade portfelli kuulus umbes 110 kinnisasja kogupindalaga ligikaudu 900000 m2. [15]
According to the Norwegian authorities, simulated accumulated document duty is estimated to NOK 80571775, and accrued registration fee is estimated to an amount of NOK 147300 (150 properties * NOK 982), in total NOK 80719075 (some EUR 9,87 million) [16].3.
Norra ametivõimudelt saadud teabe kohaselt moodustavad dokumendivormistuslõivud hinnanguliselt kokku 80571775 Norra krooni ning registreerimistasud lisaks sellele 147300 Norra krooni (150 kinnisasja * 982 Norra krooni), kokku 80719075 Norra krooni (umbes 9,87 miljonit eurot).
The Norwegian Government’s assessment of whether the exemption of document duties and registration fees is in compliance with the state aid provisions of the EEA Agreement
Norra valitsuse hinnang selle kohta, kas dokumendivormistuslõivudest ja registreerimistasudest vabastamine on kooskõlas EMP lepingu riigiabi sätetega
The Government’s assessment presented in connection with the establishment of Entra
Hinnang, mille valitsus esitas Entra asutamise kohta
‘The next question raised is whether the company can be absolved from the duty to register the transfer of title from Statsbygg to Statens utleiebygg AS and thereby not pay the registration fee and excise duty.
„Järgmisena vajab vastust küsimus, kas äriühingu saab omandiõiguse üleminekul Statsbyggilt Statens utleiebygg ASile vabastada registreerimiskohustusest ning seega ka registreerimistasude ja aktsiisimaksude maksmisest.
According to the Act on Court Charges Chapter 6 and Article 7 of the Act on Document Duty, duties in connection with registration of documents transferring rights to property shall be paid to the Treasury.
Kohtulõivude seaduse 6. peatüki ja aktsiisimaksu seaduse artikli 7 kohaselt tuleb omandiõiguse ülemineku dokumentide registreerimisega seotud lõivud maksta riigikassasse.
The duty to pay costs therefore only becomes due when the transfer of title is registered in the real estate registry.
Need tuleb maksta alles pärast omandiõiguse ülemineku registreerimist kinnistusraamatus.
Payment of excise duty is not required for a change of name in the register.
Registris nime muutmise korral ei ole vaja aktsiisimaksu maksta.
The Ministry finds it highly uncertain whether the division of property between the State and Statens utleiebygg AS will imply a transfer of title that should be entered into the real estate register.
Ministeerium kahtleb väga, kas vara jagamine riigi ja Statens utleiebygg ASi vahel tähendab sellist omandiõiguse üleminekut, mis tuleks kinnistusraamatusse kanda.
It seems more natural to regard the situation as an organisational change in the State’s property portfolio where the State will retain the registered rights to the properties.
Olukorda oleks loomulikum käsitada organisatsioonilise muutusena riigi kinnisvaraportfellis, kus riik jääb kinnisvara registreeritud omanikuks.
It is not a question of transfer of title, but merely a change of name in the register.
Siin ei ole küsimus omandiõiguse üleminekus, vaid pelgalt registris nime muutmises.
A consequence of this is that the situation does not require the payment of excise duty.
Sellest tulenevalt ei ole ka olukord selline, mis nõuaks aktsiisimaksu maksmist.
The company is therefore not required to pay registration fees and excise duty.
Seepärast ei ole äriühing kohustatud registreerimistasusid ja aktsiisimaksu maksma.
The Ministry, however, further suggests, in a separate proposal to the Odelsting, that re-registering in connection with organisational changes is carried only as a name change.
Ministeerium teeb aga lisaks sellele Odelsting’ile eraldi ettepaneku, et organisatsiooniliste muutustega seotud ümberregistreerimised kantaks registrisse vaid nimemuutusena.
In relation to the Real Estate Register this will imply that there will be no need for a transfer of title.
Kinnistusraamatu puhul tähendab see seda, et omandiõigus üle ei lähe.
The provision entails that there, with certainty, will be no need for a transfer of title.
Säte toob kaasa selle, et omandiõigus üle minema ei pea.