natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’
„Ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.”
The importance of public service broadcasting for social, democratic and cultural life was reaffirmed in the Act referred to at point 33 of Annex XI to the EEA Agreement (Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting) [13], as adapted by Protocol 1 thereto (hereinafter referred to as the Resolution concerning public service broadcasting) [14].
Avalik-õigusliku ringhäälingu tähtsust sotsiaalse, demokraatliku ja kultuurielu jaoks kinnitati taas õigusaktis, millele osutati EMP lepingu XI lisa punktis 33 (nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta), [13] mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 (edaspidi„resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta”) [14].
As underlined by the Resolution concerning public service broadcasting ‘broad public access, without discrimination and on the basis of equal opportunities, to various channels and services is a necessary precondition for fulfilling the special obligation of public service broadcasting’.
Resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta nenditakse järgmist: „Avalik-õigusliku ringhäälingu spetsiifilise ülesande täitmise eeldus on, et erinevad kanalid ja teenused on diskrimineerimata ja võrdseid võimalusi järgides laiale üldsusele kättesaadavad”.
Such measures may include, among others, ‘measures aimed at enhancing diversity of the media, including through public service broadcasting’ [16].
Nendeks meetmeteks võivad muu hulgas olla „meetmed, mille eesmärk on suurendada meedia mitmekesisust, sealhulgas avalik-õigusliku ringhäälingu arendamise kaudu” [16].
These values of public broadcasting are equally important in the rapidly changing new media environment.
Kõnealused avalik-õigusliku ringhäälingu väärtused on samavõrd tähtsad kiiresti muutuvas uues meediakeskkonnas.
This has also been highlighted in the recommendations of the Council of Europe concerning media pluralism and diversity of media content [17], and the remit of public service media in the information society [18].
Sellele on juhitud tähelepanu ka Euroopa Nõukogu soovitustes meediakanalite paljususe ja meediasisu mitmekesisuse kohta [17] ja avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas [18].
The latter recommendation calls upon the members of the Council of Europe to ‘guarantee public service media (…) in a transparent and accountable manner’ and to ‘enable public service media to respond fully and effectively to the challenges of the information society, respecting the public/private dual structure of the European electronic media landscape and paying attention to market and competition questions’.
Viimati nimetatud soovituses kutsutakse Euroopa Nõukogu liikmeid „tagama avalik-õigusliku meedia toimimine […] läbipaistval ja aruandekohustuslikul viisil” ning „võimaldama avalik-õiguslikul meedial reageerida täielikult ja tulemuslikult infoühiskonna väljakutsetele, austades Euroopa elektroonilise meedia maastiku avalik-õiguslikust ja erasektorist koosnevat ülesehitust ning pöörates tähelepanu turu- ja konkurentsiküsimustele”.
At the same time and notwithstanding the above, it must be noted that commercial broadcasters, of whom a number are subject to public service requirements, also play a significant role in achieving the objectives of the Resolution concerning public service broadcasting to the extent that they contribute to pluralism, enrich cultural and political debate and widen the choice of programmes.
Samal ajal tuleb olenemata eespool kirjeldatust märkida, et kommerts-ringhäälinguorganisatsioonidel, kellest paljude suhtes kehtivad avaliku teenistuse nõuded, on samuti märkimisväärne osa avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevas resolutsioonis sätestatud eesmärkide saavutamisel, sest nad aitavad kaasa mitmekesisuse edendamisele, rikastavad kultuurilist ja poliitilist mõttevahetust ja laiendavad programmivalikut.
Moreover, newspaper publishers and other print media are also important guarantors of an objectively informed public and of democracy.
Ajalehtede kirjastajad ja muu trükimeedia on samuti olulised üldsuse objektiivse teavitamise ja demokraatia tagamisel.
Given that these operators are now competing with broadcasters on the internet, all these commercial media providers are concerned by the potential negative effects that State aid to public service broadcasters could have on the development of new business models.
Arvestades, et need ettevõtjad konkureerivad nüüd ringhäälinguorganisatsioonidega Internetis, puutuvad kõik kõnealused kommertsmeedia teenuste pakkujaid kokku võimaliku negatiivse mõjuga, mida avaldab uutele ärimudelitele avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antav riigiabi.
As recalled by the Directive 2007/65/EC (Audiovisual Media Services Directive), ‘the coexistence of private and public audiovisual media service providers is a feature which distinguishes the European audiovisual media market.’ Indeed, it is in the common interest to maintain a plurality of balanced public and private media offer also in the current dynamic media environment.
Direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi) kohaselt „era- ja avalik-õiguslike audiovisuaalmeedia teenuste osutajate kooseksisteerimine on Euroopa audiovisuaalmeedia turule iseloomulik tunnusjoon”. Meie kõikide huvides on säilitada tasakaalustatud era- ja avalik-õigusliku meedia paljusus ka praeguses dünaamilises meediakeskkonnas.
The application of State aid rules to public service broadcasting has to take into account a wide number of different elements.
Riigiabi eeskirjade kohaldamisel avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes tuleb silmas pidada mitut eri tegurit.
The State aid assessment is based on Article 61 of the EEA Agreement on State aid and Article 59(2) of the EEA Agreement on the application of the rules of the EEA Agreement and the competition rules, in particular, to services of general economic interest.
Riigiabi hindamine tugineb riigiabi käsitleva EMP lepingu artiklile 61 ja artikli 59 lõikele 2, mis käsitleb EMP lepingu eeskirjade ja konkurentsieeskirjade kohaldamist eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes.
Protocol 3 to the Agreement on the Establishment of a Surveillance Authority and of a Court of Justice (hereinafter referred to as Protocol 3) established the rules of procedure in State aid cases.
Järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolliga nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”) kehtestati riigiabi käsitlevate juhtumite menetluskord.
The EEA Agreement does not contain a provision similar to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as TFEU) (ex Article 151 of the EC Treaty) concerning culture or a ‘cultural exemption’ for aid to promote culture similar to that contained in Article 107(3)(d) TFEU (ex Article 87(3)(d) of the EC Treaty).
EMP leping ei sisalda kultuurialast või kultuurialase erandi sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 167 (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 151) ning edendaks kultuuri sarnaselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d).
However, this does not mean that an exemption for such measures is excluded.
Siiski ei tähenda see, et erand on selliste meetmete puhul välistatud.
As accepted by the Authority in previous cases, such support measures might be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement [19].
Nagu ka eelnevatel juhtudel, võib järelevalveamet selliseid toetusega seotud meetmeid heaks kiita juhul, kui need on põhjendatud kultuuriliste vajadustega EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel [19].
The regulatory framework concerning ‘audiovisual media services’ is coordinated at European level by the Directive 2007/65/EC (Audiovisual Media Services Directive).
Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleerivat raamistikku kooskõlastatakse Euroopa tasandil direktiiviga 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv).
The financial transparency requirements concerning public undertakings are regulated by the Act referred to at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement (Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings) [20], as adapted by Protocol 1 thereto (hereinafter referred to as Directive 2006/111/EC (Transparency Directive)) [21].
Avalik-õiguslike ettevõtjate kohta kehtivaid finantsilise läbipaistvuse nõudeid reguleeritakse EMP lepingu XV lisa punktis 1a osutatud õigusaktiga (komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta), [20] mida on muudetud protokolliga nr 1 (edaspidi „direktiiv 2006/111/EÜ”) [21].
These rules are subject to interpretation by the EFTA Court within the ‘EFTA pillar’ and by the Court of Justice within the ‘European Union pillar’.
Neid eeskirju tõlgendavad EFTA kohus „EFTA samba” raames ning Euroopa Kohus „Euroopa Liidu samba” raames.
The Authority has also adopted several sets of guidelines on the application of the State aid rules which correspond to similar guidelines issued by the Commission.
Järelevalveamet on samuti vastu võtnud mitmeid suuniseid riigiabi käsitlevate eeskirjade rakendamise kohta, mis vastavad komisjoni sarnase sisuga suunistele.
In particular, in 2005, the Authority adopted the Chapter on State aid in the form of public service compensation and in 2006, Decision 2005/842/EC was incorporated into the EEA Agreement, clarifying the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement.
Nii võttis järelevalveamet 2005. aastal vastu ka peatüki avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi kohta ning 2006. aastal inkorporeeriti EMP lepingusse otsus 2005/842/EÜ, milles selgitatakse EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sisalduvaid nõudeid.
The latter is also applicable in the field of broadcasting, to the extent that the conditions provided in Article 2(1)(a) of Decision 2005/842/EC are met [22].
Viimast kohaldatakse ka ringhäälingu valdkonnas niivõrd, kuivõrd on täidetud otsuse 2005/842/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused [22].
Applicability of Article 61(1) of the EEA Agreement
Emp lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldatavus
The State aid character of State financing of public service broadcasters
Riigiabile omased tunnused avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riikliku rahastamise puhul
In line with Article 61(1) of the EEA Agreement, the concept of State aid includes the following conditions: (a) there must be an intervention by the State or by means of State resources; (b) the intervention must be liable to affect trade between the Contracting Parties; (c) it must confer an advantage of the beneficiary; (d) it must distort or threaten to distort competition [23].
EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt hõlmab riigiabi mõiste järgmisi tingimusi: 1) peab toimuma sekkumine riigi poolt või riigi vahenditega; 2) sekkumine peab mõjutama lepinguosalistevahelist kaubavahetust; 3) sekkumine peab andma abisaajale eelise; 4) sekkumine peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi [23].
The existence of State aid has to be assessed on an objective basis, taking into account the jurisprudence of the Court of Justice and the EFTA Court.
Riigiabi olemasolu tuleb hinnata objektiivselt, võttes arvesse Euroopa Kohtu ja EFTA kohtu praktikat.
The effect of State intervention, not its purpose, is the decisive element in any assessment of its State aid content under Article 61(1) of the EEA Agreement.
Riigi sekkumises sisalduva riigiabi hindamisel kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõikega 1 on otsustava tähtsusega tegur sekkumise mõju, mitte eesmärk.
Public service broadcasters are normally financed out of the State budget or through a levy on broadcasting equipment holders.
Avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone rahastatakse tavaliselt riigieelarvest või ringhäälinguseadmete omanikele kehtestatud loamaksust.
In certain specific circumstances, the State makes capital injections or debt cancellations in favour of public service broadcasters.
Teatavatel erilistel asjaoludel teeb riik avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele kapitalisüste või kustutab nende võlad.
These financial measures are normally attributable to the public authorities and involve the transfer of State resources [24].
Sellised finantsmeetmed kuuluvad tavaliselt ametiasutuste pädevusse ja hõlmavad riigi vahendeid [24].
State financing of public service broadcasters can also be generally considered to affect trade between the Contracting Parties.
Üldjuhul võib eeldada, et avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklik rahastamine võib mõjutada lepinguosalistevahelist kaubandust.
As the Court of Justice has observed, ‘when aid granted by the State or through State resources strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade the latter must be regarded as affected by that aid’ [25].
Euroopa Kohus on märkinud: „Kui riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitleda selle abi poolt mõjutatuna” [25].
This is clearly the position as regards the acquisition and sale of programme rights, which often takes place at an international level.
See kehtib kindlasti seoses programmiõiguste omandamise ja müügiga, mis sageli toimub rahvusvahelisel tasandil.
Advertising, too, in the case of public service broadcasters who are allowed to sell advertising space, has a cross-border effect, especially for homogeneous linguistic areas across national boundaries.
Reklaamiaja müügiõigust omavate avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul on ka reklaamil piiriülene mõju, eelkõige üle riigipiiride ulatuvatele ühesugustele keelealadele.
Moreover, the ownership structure of commercial broadcasters may extend to more than one EEA State.
Peale selle võib ka kommerts-ringhäälinguorganisatsioonide omandistruktuur hõlmata mitut EMP riiki.
Furthermore, services provided on the internet normally have a global reach.
Samuti on Interneti teel osutatavatel teenustel tavaliselt üleilmne ulatus.
Regarding the existence of an advantage, the Court of Justice clarified in the Altmark case that public service compensation does not constitute State aid provided that four cumulative conditions are met.
Seoses eelise olemasoluga selgitas Euroopa Kohus Altmarki kohtuasja puhul, et avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei ole riigiabi, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust.
First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined.
Esiteks peab abi saav ettevõtja reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud.
Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit.
Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega kaasnevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest.
Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the bidder capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately equipped so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations.
Neljandaks, kui avaliku teenuse osutamise kohustust täitev ettevõtja ei ole valitud riigihanke menetluse käigus, mis võimaldaks valida üldsusele kõige väiksemate kulutustega teenuseid osutava pakkuja, tuleb hüvitise suurus kindlaks määrata nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke vahendeid omava ettevõtja kuluanalüüsi alusel.
To the extent that the funding fails to satisfy the above conditions, it would be considered as selectively favouring only certain broadcasters and thereby distorting or threatening to distort competition.
Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, tähendab see, et rahastamisega eelistatakse valikuliselt ainult teatavaid ringhäälinguorganisatsioone ja seega moonutatakse või ähvardatakse moonutada konkurentsi.
Nature of the aid: existing aid as opposed to new aid
Abi laad: olemasolev abi ja uus abi
The funding schemes currently in place in most of the EFTA States were introduced a long time ago.
EFTA riikide praegused rahastamiskavad võeti kasutusele kaua aega tagasi.
As a first step, therefore, the Authority must determine whether these schemes may be regarded as ‘existing aid’ within the meaning of Article 1(1) of Part I of Protocol 3.
Esiteks peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas neid kavasid saab käsitada „olemasoleva abina” protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 tähenduses.
In line with this provision, ‘the EFTA Surveillance Authority shall, in cooperation with the EFTA States, keep under constant review all systems of aid existing in those States. It shall propose to the latter any appropriate measures required by the progressive development or by the functioning of the EEA Agreement’.
Selle sätte kohaselt „kontrollib EFTA järelevalveamet koostöös EFTA riikidega pidevalt kõiki neis riikides eksisteerivaid abisüsteeme. Ta paneb riikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks”.
Pursuant to Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3, existing aid includes ‘… all aid which existed prior to the entry into force of the EEA Agreement in the respective EFTA States, that is to say, aid schemes and individual aid which were put into effect before, and are still applicable after, the entry into force of the EEA Agreement’.
Vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunktile i kuulub abi hulka „[…] igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist”.
Pursuant to Article 1(b)(v) of Part II of Protocol 3, existing aid also includes ‘aid which is deemed to be an existing aid because it can be established that at the time it was put into effect it did not constitute an aid, and subsequently became an aid due to the evolution of the European Economic Area and without having been altered by the EFTA State’.
Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti v kohaselt on olemasolev abi ka „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Euroopa Majanduspiirkonna arengu tõttu ning ilma et EFTA riik oleks seda muutnud”.
In accordance with the case-law of the Court of Justice [26], the Authority must verify whether or not the legal framework under which the aid is granted has changed since its introduction.
Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga [26] peab järelevalveamet kontrollima, kas abi andmise õiguslik raamistik on pärast selle kehtestamist muutunud.
The Authority believes that a case-by-case approach is the most appropriate [27], taking into account all the elements related to the broadcasting system of a given EFTA State.
Järelevalveameti arvates on kõige sobivam käsitleda iga üksikjuhtumit eraldi, [27] võttes arvesse kõiki konkreetse EFTA riigi ringhäälinguga seotud asjaolusid.
According to the case-law in Gibraltar [28], not every alteration to existing aid should be regarded as changing the existing aid into new aid.
Gibraltari kohtuasja [28] kohaselt ei peaks iga muudatust olemasolevas abis käsitlema kui olemasoleva abi muutmist uueks abiks.
According to the General Court, ‘it is only where the alteration affects the actual substance of the original scheme that the latter is transformed into a new aid scheme. There can be no question of such a substantive alteration where the new element is clearly severable from the initial scheme.’
Üldkohtu sõnul „muutub esialgne kava uueks abikavaks vaid siis, kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu. Kui uus element on selgelt eristatav esialgsest kavast, ei ole kahtlust, et muudatus on oluline”.
In light of the above considerations, in its decision-making practice the Authority has generally examined: (a) whether the original financing regime for public service broadcasters is existing aid in line with the rules indicated in paragraphs 26 and 27 above; (b) whether subsequent modifications affect the actual substance of the original measure (i.e. the nature of the advantage or the source of financing, the purpose of the aid, the beneficiaries or the scope of activities of the beneficiaries) or whether these modifications are rather of a purely formal or administrative nature; and (c) in case subsequent modifications are substantial, whether they are severable from the original measure, in which case they can be assessed separately, or whether they are not severable from the original measure so that the original measure is as a whole transformed into a new aid.
Pidades silmas eespool toodud kaalutlusi, on järelevalveamet oma otsuste tegemise praktikas üldiselt vaadanud läbi järgmised punktid: a) kas avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide esialgse rahastamissüsteemi puhul on tegemist eespool punktides 26 ja 27 nimetatud eeskirjadega kooskõlas oleva olemasoleva abiga; b) kas hilisemad muudatused mõjutavad esialgse meetme tegelikku sisu (st eelise laadi või rahastamisallikat, abi eesmärki, abisaajaid või abisaajate tegevuse ulatust) või on need puhtformaalsed ja administratiivsed muudatused; ja c) juhul kui hilisemad muudatused mõjutavad meetme tegelikku sisu, kas need on eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul saab neid eraldi hinnata – või ei ole need eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul muutub esialgne meede tervikuna uueks abiks.
Assessment of the compatibility of State aid under Article 61(3) of the EEA Agreement
Riigiabi kokkusobivuse hindamine EMP lepingu artikli 61 lõike 3 alusel
Although compensation for public service broadcasting is typically assessed under Article 59(2) of the EEA Agreement, the derogations listed in Article 61(3) of the EEA Agreement may in principle also apply in the field of broadcasting, provided that the relevant conditions are met.
Kuigi avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele makstavat hüvitist hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel, võidakse ringhäälingusektoris põhimõtteliselt kohaldada ka EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 loetletud erandeid, kui täidetud on asjakohased tingimused.