natgillin/translations-raw huggingface dataset:
not distort competition and trade in the EEA to an extent contrary to common interest [42].The Authority must assess whether the objective pursued by the measure is necessary, in line with objectives of common interest and, if so, whether this is the least distortive method of pursuing that objective.
mitte kahjustama konkurentsi ja EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga [42].Järelevalveamet peab hindama, kas meetmega taotletav eesmärk on vajalik, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega ja kui on, siis kas see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kõige vähem moonutav meetod.
Well-defined objective of common interest
Selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuv eesmärk
The alternative heating scheme pursues an environmental objective by incentivising consumers’ investments in environmentally friendly technologies with a limited spread on the Norwegian market.
Alternatiivse kütte kaval on keskkonnakaitsega seotud eesmärk stimuleerida tarbijaid tegema investeeringuid Norra turul vähelevinud keskkonnasäästlikesse kütteseadmetesse.
The Norwegian authorities argue that a wider spread of the alternative heating technologies covered by the scheme will reduce electricity consumption in Norwegian households.
Norra ametiasutused väidavad, et kavaga hõlmatud alternatiivsete kütteseadmete laiaulatuslikum levik vähendab elektrienergia tarbimist Norra kodumajapidamistes.
Reducing the amount of electricity used for heating private households and stimulating the use of alternative heating systems based on renewable energies, can be considered as an environmentally sensible objective.
Kodumajapidamiste kütmiseks kasutatava elektrienergia hulga vähendamist ning alternatiivsete taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide kasutamise stimuleerimist võib pidada keskkonnakaitse seisukohast mõttekaks eesmärgiks.
Recital nine of the preamble to the EEA Agreement sets out the common goal of preserving, protecting and improving the quality of the environment and to ensure a prudent and rational utilisation of natural resources on the basis of the principle of sustainable development.
EMP lepingu preambuli üheksandas põhjenduses on sätestatud ühine eesmärk säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ja tagada loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine säästva arengu põhimõtte alusel.
In the Authority’s view, an aid scheme with the aim of shifting energy consumption towards renewable sources is in line with objectives of common interest.
Järelevalveameti arvates on abikava, mille eesmärk on suunata energiatarbimist taastuvate energiaallikate kasutamisele, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega.
Well-designed scheme
Hästi kavandatud kava
The criteria for the inclusion of a technology under the scheme are formulated on the basis of the technology’s suitability to replace electric heating.
Kriteeriumid, mille järgi küttesüsteeme kavva hõlmatakse, on sõnastatud selle põhjal, kas küttesüsteem sobib asendama elektrikütet.
The Norwegian authorities have explained that only technologies that can be categorised as so-called ‘base load heating systems’ are covered by the scheme.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kava hõlmab ainult küttesüsteeme, mida võib liigitada niinimetatud baaskoormuse küttesüsteemide hulka.
According to the Norwegian authorities ‘base load heating systems’ are ‘those technologies which can replace electric heating and provide the same level of heating comfort as electric heating during day and night’ [43].The Norwegian authorities have explained that the alternative renewable heating technologies covered by the scheme share three features: they must have had a limited spread on the Norwegian market, be capable of replacing electric heating and require a certain minimum of user intervention.
Norra ametiasutuste sõnade kohaselt tähendavad baaskoormuse küttesüsteemid „küttesüsteeme, millega saab asendada elektrikütet ning pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust” [43].Norra ametiasutused on selgitanud, et kavaga hõlmatud alternatiivsetel, taastuvenergial põhinevatel küttesüsteemidel on kolm ühist omadust: need peavad olema Norra turul vähe levinud, suutma asendada elektrikütet ning nõudma teatavat minimaalset kasutajapoolset sekkumist.
The Authority notes that not all technologies covered by the alternative heating scheme are well-suited to fully replace electric heating [44].
Järelevalveamet märgib, et mitte kõik alternatiivse kütte kavaga hõlmatud küttesüsteemid ei sobi hästi elektrikütet täielikult asendama [44].
However, the Norwegian authorities have reasoned that technologies covered by the scheme are better designed to systematically reduce the amount of electricity utilised for the purpose of heating a normal household.
Norra ametiasutused on siiski põhjendanud, et kavaga hõlmatud küttesüsteemid sobivad oma ehituse poolest paremini selleks, et vähendada süstemaatiliselt tavalise majapidamise kütmiseks kasutatava elektrienergia kogust.
To give grants to consumers in order to promote a shift of demand away from electric heating towards alternative, renewable heating systems in households, seems to be an appropriate instrument to influence the consumers’ behaviour directly.
Kodutarbijatele elektriküttelt alternatiivsetele, taastuvenergial põhinevatele küttesüsteemidele ülemineku soodustamiseks toetuste andmine näib olevat sobiv viis tarbijate käitumise otseseks mõjutamiseks.
Without the support granted by the State under the alternative heating scheme, consumers’ demand would not as likely have been changed towards renewable heating technologies within the same time frame.
Ilma riigi poolt alternatiivse kütte kava raames antava toetuseta ei oleks suudetud samal ajavahemikul sama suure tõenäosusega suunata tarbijate nõudlust taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide poole.
Where certain environmentally friendly measures are not set in effect, state aid can in principle be considered compatible [45].
Kui teatavaid keskkonnasäästlikke meetmeid ei ole jõustatud, võib riigiabi põhimõtteliselt kokkusobivaks pidada [45].
The alternative heating scheme aims at providing a consumer incentive for investments in environmentally friendly technologies suitable for reducing electricity consumption that have a limited spread on the Norwegian market for heating in households.
Alternatiivse kütte kava eesmärk on anda tarbijale stiimul investeerida elektrienergia tarbimise vähendamiseks sobivatesse keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, mis on Norra kodumajapidamiste kütte turul vähe levinud.
Moreover, the Authority considers that the aid amount is limited to the minimum of what is necessary to give consumers an incentive to shift from electric heating systems to the alternative renewable heating sources covered by the scheme.
Lisaks sellele on järelevalveamet seisukohal, et abisumma puhul piirdutakse minimaalse vajaliku summaga selleks, et anda tarbijatele stiimul minna üle elektriküttelt kavaga hõlmatud alternatiivsetele taastuvenergial põhinevatele kütteallikatele.
The alternative heating scheme involves a refund of up to 20 % of documented eligible costs with a maximum of either NOK 4000 or NOK 10000 depending on the type of technology.
Alternatiivse kütte kavast hüvitatakse kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblikest kuludest kuni 4000 või 10000 Norra krooni olenevalt tehnoloogiast.
The maximum sum granted for the acquisition of an alternative heating technology is proportionate to the cost of the relevant technology.
Alternatiivse küttesüsteemi soetamise eest antav maksimaalne toetus on proportsionaalne vastava küttesüsteemi maksumusega.
For these reasons, the Authority finds that the scheme is well-designed to deliver the environmental objective of common interest.
Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on ühist huvi pakkuva keskkonnakaitsega seotud eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud.
No distortion of competition and trade in the EEA to an extent contrary to common interest
Konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse moonutamise puudumine määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega
Finally, it must be assessed whether the potential to distort competition and trade in the European Economic Area is of a nature contrary to the common interest.
Viimasena tuleb hinnata, kas konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse võimalik moonutamine oleks vastuolus ühiste huvidega.
The grants are paid directly to the consumers, who can choose freely among the products that meet the objective criteria of the scheme independently of the undertaking offering the alternative heating technology.
Toetusi makstakse vahetult tarbijatele, kes saavad vabalt valida kava objektiivsetele kriteeriumidele vastavate toodete vahel, sõltumata alternatiivset küttesüsteemi pakkuvast ettevõtjast.
Thus, the scheme avoids unnecessary distortions of competition and trade in the EEA in the sector of the technologies covered by the scheme.
Seetõttu väldib kava tarbetut konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse moonutamist kavaga hõlmatud kütteseadmete sektoris.
The Complainant argues that the scheme distorts competition since it covers pellet stoves but not wood burning stoves.
Kaebuse esitaja väidab, et kava moonutab konkurentsi, kuna hõlmab graanulipõleteid, kuid mitte puukütteahjusid.
According to the complainant, wood burning stoves represent a technology that closely resembles pellet stoves and should be covered by the scheme.
Kaebuse esitaja väitel sarnanevad puukütteahjud graanulipõletitega ning seetõttu peaksid need olema kavaga hõlmatud.
Conversely, the Norwegian authorities argue that wood burning stoves do not fulfil the objective criteria established under the alternative heating scheme.
Norra ametiasutused väidavad seevastu, et puukütteahjud ei vasta alternatiivse kütte kava raames kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele.
The Authority takes the opinion that, although the complainant may be right in claiming a competitive relationship between wood burning stoves and all or at least some of those technologies covered by the aid scheme, it appears that wood burning stoves do not fulfil the requirements to qualify for grants under the scheme.
Järelevalveamet arvab, et kuigi kaebuse esitajal võib olla õigus, kui ta väidab, et puukütteahjud ja kõik või vähemalt mõni kavaga hõlmatud kütteseade konkureerivad omavahel, nähtub, et puukütteahjud ei vasta kava raames toetuste saamiseks esitatavatele nõuetele.
In that regard, the Authority does not object to the objective criteria under the scheme and the Norwegian authorities assessment of which heating technologies are better suited to fulfil the environmental aims pursued under the scheme.
Selles osas ei vaidlusta järelevalveamet kava objektiivseid kriteeriume ning Norra ametiasutuste hinnangut selle kohta, millised kütteseadmed sobivad kava keskkonnakaitsega seotud eesmärkide saavutamiseks paremini.
The alternative heating scheme is based on three objective criteria for eligibility (i.e. limited spread in the market, capability to replace electricity as a primary source of heating and minimum user intervention) all or some of which wood burning stoves appear not to fulfil.
Alternatiivse kütte kava põhineb kolmel objektiivsel abikõlblikkuse kriteeriumil (s.o vähene levik turul, suutlikkus asendada elektrienergiat kui peamist kütteallikat ning minimaalse kasutajapoolse sekkumise vajalikkus), millest kõigile või mõnele ei näi puukütteahjud vastavat.
Moreover, the Authority acknowledges that wood burning stoves already represent a well-spread technology in Norway.
Pealegi möönab järelevalveamet, et puukütteahjud on juba praegu Norras laialt levinud.
The Authority thus considers that the criteria for eligibility under the aid scheme are objectively justified and that the scheme does not violate other provisions of the EEA Agreement, including the rules on non-discrimination on grounds of nationality or of equal treatment.
Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava raames kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on objektiivselt põhjendatud ning et kava ei riku teisi EMP lepingu sätteid, sh kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeldu või võrdse kohtlemise eeskirju.
Moreover, the Authority considers that the Norwegian authorities have further limited the negative effects on competition by establishing a relatively low aid intensity.
Lisaks leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on vähendanud täiendavalt konkurentsile avalduvat negatiivset mõju, kehtestades suhteliselt väikese abi osatähtsuse.
Therefore, the Authority holds that the possible distortion of competition created towards wood burning stoves and other potentially competing technologies is not contrary to the common interest and seems justifiable on the basis of the balancing test carried out above.
Seetõttu asub järelevalveamet seisukohale, et puukütteahjude ja teiste potentsiaalselt konkureerivate kütteseadmete puhul avalduv võimalik kahjulik mõju konkurentsile ei ole vastuolus ühise huviga ning näib olevat eespool esitatud tasakaalustatuse analüüsi alusel põhjendatav.
For these reasons, the Authority considers that the scheme is aimed at a well-defined objective of common interest; is well-designed to deliver the objective of common interest, and in that regard, an appropriate instrument, which has an incentive effect and is proportionate; and, finally, that it does not distort competition and trade in the EEA to an extent contrary to the common interest.
Neil põhjustel on järelevalveamet arvamusel, et kava on suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele; on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning selles osas asjakohane, stimuleeriva mõjuga ja proportsionaalne meede; ning et see ei kahjusta konkurentsi ega EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga.
Accordingly, the Authority finds that the scheme is justified under Article 61(3)(c) EEA.
Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on põhjendatud EMP artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.
In light of the foregoing considerations, the Authority concludes that the Norwegian scheme on support for alternative, renewable heating and electricity savings in private households constitutes state aid within the meaning of Article 61(1) EEA compatible with Article 61(3)(c) EEA.
Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et Norra toetuskava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.
The Norwegian authorities are reminded of the obligation resulting from Article 21 of Part II of Protocol 3, read in conjunction with Article 6 of Decision No 195/04/COL, to provide annual reports on the implementation of the scheme.
Norra ametiasutustele tuletatakse meelde kohustust, mis tuleneb protokolli nr 3 II osa artiklist 21 koosmõjus otsuse nr 195/04/COL artikliga 6, esitada kava rakendamise kohta iga-aastaseid aruandeid.
The Norwegian authorities are also reminded that all plans to modify this scheme shall be notified to the Authority.
Samuti tuletatakse Norra ametiasutustele meelde, et kõigist kõnealuse kava muutmise plaanidest tuleb teatada järelevalveametile.
The Norwegian scheme on support for alternative, renewable heating and electricity savings in private households constitutes aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Norra abikava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The aid scheme is compatible with the functioning of the EEA Agreement on the basis of Article 61(3)(c) EEA.
Abikava on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/
Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.
Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 published in OJ L 139 of 25.5.2006 p. 37 and EEA Supplement No 26 of 25.5.2006 p. 1 as amended.
14. juuli 2004. aasta otsus nr 195/04/COL, avaldatud: ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ning EMP kaasaanne nr 26, 25.5.2006, lk 1, mida on muudetud.
The consolidated version of the Decision is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.
Nimetatud otsuse konsolideeritud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts/.
Published in OJ C 96 of 17.4.2008 p. 14 and EEA Supplement No 20 of 17.4.2008 p. 58.
Avaldatud: ELT C 96, 17.4.2008, lk 14, ja EMP kaasaanne nr 20, 17.4.2008, lk 58.
Hereinafter referred to as the Complainant.
Edaspidi „kaebuse esitaja”.
Hereinafter referred to as the alternative heating scheme.
Edaspidi „alternatiivse kütte kava”.
For more detailed information on the various correspondence between the Authority and the Norwegian authorities, reference is made to the Authority’s Decision to open the formal investigation procedure, Decision No 716/07/COL.
Üksikasjalikuma teabe saamiseks järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kirjavahetuse kohta vt järelevalveameti otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, otsus nr 716/07/COL.
Hereinafter referred to as NOBIO.
Edaspidi „NOBIO”.
Further information about the scheme can be found on Enova SF's website: http://www.minenergi.no/ and http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062
Täiendavat teavet kava kohta saab Enova SF veebisaidilt: http://www.minenergi.no/ ja http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062
Parliamentary proposition no 82 (2005-2006), press release from the Ministry of Petroleum and Energy of 25 August 2006 nr. 98/06 and of 14 September 2006 nr. 107/06.
Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006), Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 25. augusti 2006. aasta pressiteade nr 98/06 ning 14. septembri 2006. aasta pressiteade nr 107/06.
See Parliamentary proposition no 1 (2008-2009) p. 56.
Vt parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.
Parliamentary proposition no 59 (2007-2008) p. 123.
Parlamendile esitatud eelnõu nr 59 (2007–2008) lk 123.
Parliamentary proposition no 1 (2008-2009) p. 56.
Parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.
In Parliamentary proposition no 59 (2007-2008), the Norwegian authorities note that the scheme will be reviewed in light of the Authority’s final decision.
Parlamendile esitatud eelnõus nr 59 (2007–2008) märgivad Norra ametiasutused, et kava vaadatakse uuesti läbi, võttes arvesse järelevalveameti lõplikku otsust.
Letter from the Norwegian Ministry of Petroleum and Energy dated 15 January 2007 (Event no: 406849), p. 5.
Norra Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 15. jaanuari 2007. aasta kiri (toiming nr 406849), lk 5.
For the purpose of Community competition law, undertakings are defined as entities engaged in economic activity, regardless of their legal status, see for instance the judgment in Case C-41/90 Höfner and Elser [1991] ECR I-1979, paragraph 21.
Ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamise eesmärgil on ettevõtja määratletud kui majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata selle õiguslikust seisundist, vt nt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-41/90: Höfner ja Elser (EKL 1991, lk I-1979, punkt 21).
Case C-156/98 Germany v Commission [2000] ECR I-6857.
Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857).
Case C-156/98 Germany v Commission [2000] ECR I-6857; C-382/99 Netherlands v Commission [2002] ECR I-5163; Case C-457/00 Belgium v Commission [2003] ECR I-6931, paragraph 57; see also the Opinion of AG Jacobs in Case C-457/00, paragraph 59.
Edaspidi „Euroopa Kohus”.
Hereinafter referred to as the ECJ.
Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857), kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (EKL 2002, lk I-5163), kohtuasi C-457/00: Belgia vs. komisjon (EKL 2003, lk I-6931, punkt 57), vt ka kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-457/00, punkt 59.
Parliamentary proposition no 82 (2005-2006) page 1.
Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006) lk 1.
Case C-382/99 Netherlands v Commission, paragraph 61; C-487/06 P, British Aggregates Association v Commission, judgment of 22 December 2008, paragraph 87.
Kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon, punkt 61; 22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-487/06 P, British Aggregates Association vs. komisjon, punkt 87.
For a similar line of reasoning, see Commission decision of 24 January 2007 C (2006) 6630, in case N 270/2006, paragraph 40.
Sarnase arutluskäigu kohta vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2006 kohta, punkt 40.
See Commission decision of 26 April 2006 C (2006) 1519, in case N 142/2005, point 3.1.
Vt komisjoni 26. aprilli 2006. aasta otsus K(2006) 1519 juhtumi N 142/2005 kohta, punkt 3.1.
See Commission decision of 24 January 2007 C (2006) 6630, in case N 270/2006, paragraph 43.
Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2005 kohta, punkt 43.
Ibid. paragraph 46-47.
Ibid. punkt 46–47.
Case C-143/99 Adria-Wien pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH [2001] ECR I-8365, paragraph 42 and the judgment of the EFTA Court in the joined cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord and others v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, page 117, paragraph 77.
Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH (EKL 2001, lk I-8365, punkt 42) ning EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 77).
See the judgment of the EFTA Court in the joined cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord and others v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, page 117, paragraph 93, Case C-372/97 Italy v Commission [2004] ECR I-3679, paragraph 44, and Case C-66/02 Italy v Commission [2005] ECR I-10901, paragraph 112.
Vt EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04 Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 93), kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 44) ning kohtuasi C-66/02 Itaalia vs. komisjon (EKL 2005, lk I-10901, punkt 112).
Joined Cases T-92/00 and T-103/00 Diputación Foral de Álava and Others v Commission [2002] ECR II-1385, paragraph 72.
Liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Įlava jt vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 72).
Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority Rec. 1999 p. 74, paragraph 58, and Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR I-2671 paragraph 11. see also Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, paragraph 47 and Case T-217/02 Ter Lembeek v Commission, [2006] ECR II-4483, paragraph 181.
Kohtuasi E-6/98: Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 1999, lk 74, punkt 58) ning kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671, punkt 11). Vt ka kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punkt 47) ja kohtuasi T-217/02: Ter Lembeek vs. komisjon (EKL 2006, lk II-4483, punkt 181).
See for example the Guidelines on Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector OJ C 350 10 December 1994 p. 7, section III.3.
Vt näiteks suunised EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamise kohta lennundussektoris antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10. detsember 1994, lk 7, punkt III.3).
Hereinafter referred to as the 2001 Guidelines.
Edaspidi „2001. aasta suunised”.
Hereinafter referred to as the 2008 Guidelines.
Edaspidi „2008. aasta suunised”.
See Case T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia v Commission [2001] ECR II-1169, paragraph 72.
Vt kohtuasi T-288/97: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia vs. komisjon (EKL 2001, lk II-1169, punkt 72).
Case C-301/96 Germany v Commission [2003] ECR I-9919 paragraph 66 and 105.
Kohtuasi C-301/96: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2003, lk I-9919, punktid 66 ja 105).
Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR I-2671.
Kohtuasi C-730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671).