natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It being understood that the exact nature and timing of the restructuring to be carried out may be affected by the present turmoil in the financial markets.
Arvestades, et tehtavate ümberkorralduste laadi ja ajakava võib mõjutada praegune segadus finantsturgudel.
The limitation of the amount of the guarantee available, possibly in relation to the balance sheet size of the beneficiary may also be an element safeguarding the proportionality of the scheme in this respect.
Saadava tagatise piiramine tagatisesaaja bilansimahuga võiks sellega seoses olla samuti võimalus tagada kava proportsionaalsus.
Such as, for example, covered bonds and debt and deposits with collateral in government bonds or covered bonds.
Näiteks tagatud võlakirjad ja laenud ning valitsuse võlakirjade või tagatud võlakirjadega tagatud hoiused.
This is a non-exhaustive list of tools contributing to the objective of keeping the aid to the minimum.
Käesolev minimaalselt vajaliku abiga piirdumise tingimuse täitmist võimaldavate vahendite loetelu ei ole ammendav.
E.g. through an association of private banks.
Näiteks koostöös erapankadega.
This is a non-exhaustive list of tools contributing to the objective of avoiding undue distortions of competition.
Käesolev põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimise vahendite loetelu ei ole ammendav.
The retention of profits in order to ensure adequate recapitalization could also be an element to be considered in this context.
Selles kontekstis võib kaaluda ka kasumi jaotamata jätmist, et tagada rekapitaliseerimise piisav tase.
While safeguarding the availability of credit to the economy notably in case of recession.
Seejuures tuleb eriti majanduslanguse korral tagada, et majandus saab krediiti.
As a matter of principle, the Authority considers that in the event of payments having to be made to beneficiary financial institution, the payment has to be followed within six months by a restructuring plan or a liquidation plan, as the case may be.
Järelevalveamet on põhimõtteliselt seisukohal, et juhul, kui ilmneb vajadus teha makseid tagatise saanud finantsasutusele, tuleb kuue kuu jooksul pärast makse tegemist vastavalt vajadusele esitada kas ümberkorraldus- või likvideerimiskava.
In order to facilitate the work of the EFTA States and the Authority, the Authority will be prepared to examine grouped notifications of similar restructuring/liquidation cases.
EFTA riikide ja järelevalveameti töö hõlbustamiseks on järelevalveamet valmis läbi vaatama mitut sarnast ümberkorraldus- või likvideerimiskava korraga.
The Authority may consider that there is no need to submit a plan for the pure liquidation of an institution, or where the size of the institution is negligible.
Kui kava seisneb finantsasutuse likvideerimises või kui tegemist on väga väikese asutusega, võib järelevalveamet asuda seisukohale, et kava ei tule talle esitada.
According to the principles of the R&R guidelines.
Vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste põhimõtetele.
The upfront provision of a certain contribution may need to be supplemented by provisions allowing the imposition of additional contributions at a later stage.
Vahendite esialgset lisamist käsitlevaid sätteid võib olla vaja täiendada sätetega, mille alusel on võimalik täiendavaid vahendeid lisada ka hiljem.
In order to facilitate the work of the EFTA States and the Authority, the Authority will be prepared to examine grouped notifications of similar restructuring cases.
EFTA riikide ja järelevalveameti töö hõlbustamiseks on järelevalveamet valmis läbi vaatama mitut sarnast ümberkorralduskava korraga.
The Authority may also consider that there is no need to submit a plan relating to a pure liquidation of the institution, or where the size of the residual economic activity is negligible.
Kui kava seisneb finantsasutuse likvideerimises või kui finantsasutuse järelejäänud tegevuse maht on väga väike, võib järelevalveamet asuda seisukohale, et kava ei tule talle esitada.
See for instance Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008, p. 1).
Vt näiteks Northern Rocki juhtum (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1).
The principles set out above in point 24 would apply to this review.
Läbivaatamisel tuleb lähtuda punktis 24 esitatud põhimõtetest.
The recapitalisation of financial institutions [1]in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition [2]1.
Finantsasutuste [1]rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu [2]1.
The EFTA Surveillance Authority’s (hereinafter ‘the Authority’) Guidelines of 29 January 2009 on The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis [3] (‘the Guidelines on financial institutions’) recognize that recapitalisation schemes are one of the key measures that EFTA States [4] can take to preserve the stability and proper functioning of financial markets.
EFTA Järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet”) 29. jaanuari 2009. aasta suunistes, mis käsitlevad riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras [3](edaspidi „finantsasutuste suunised”) tunnistatakse, et rekapitaliseerimiskavad kujutavad endast põhilisi meetmeid, mida EFTA riigid [4] saavad võtta, et säilitada finantsturgude stabiilsus ja häireteta toimimine.
The ECOFIN Council of 7 October 2008 and the Eurogroup meeting of 12 October 2008 addressed recapitalisation in a similar spirit by concluding that ‘Governments commit themselves to provide capital when needed in appropriate volume while favouring by all available means the raising of private capital.
7. oktoobril 2008 kohtunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning 12. oktoobril 2008 kohtunud eurogrupp hindasid rekapitaliseerimist sarnaselt, järeldades, et „valitsused lubavad anda sobivas ulatuses kapitali, kui seda vajatakse, samas soodustades kõigi kättesaadavate vahenditega erakapitali osaluse suurendamist.
Financial institutions should be obliged to accept additional restrictions, notably to preclude possible abuse of such arrangements at the expense of non beneficiaries’, and ‘legitimate interest of competitors must be protected, in particular through the State aid rules.’
Finantsinstitutsioonidel peaks olema kohustus aktsepteerida lisapiiranguid, eelkõige selleks, et vältida selliste meetmete võimalikku kuritarvitamist nende kahjuks, kes sellistest meetmetest kasu ei saa,” ning „konkurentide õiguspäraseid huve tuleb kaitsta, eelkõige riigiabi eeskirjadega.”
Until December 2008, the Commission approved recapitalisation schemes in three Member States, as well as individual recapitalisation measures, in line with the principles laid down in the so-called Banking Communication [5].
Kuni 2008. aasta detsembrini kiitis komisjon kooskõlas pangandusteatises sätestatud põhimõtetega heaks rekapitaliseerimiskavad kolmes liikmesriigis ning üksikud rekapitaliseerimismeetmed [5].
Recapitalisation, notably in the form of ordinary and preferred shares, has been authorized, subject in particular to the introduction of market-oriented remuneration rates, appropriate behavioural safeguards and regular review.
Rekapitaliseerimist, eelkõige liht- ja eelisaktsiate emiteerimise näol, on lubatud eelkõige tingimusel, et on kehtestatud turupõhised tasumäärad, asjakohased käitumisega seotud kaitsemeetmed ja korrapärane läbivaatamine.
However, as the nature, scope and conditions of recapitalisation schemes currently being envisaged vary considerably, both Member States and potential beneficiary institutions have called for more detailed guidance as to whether specific forms of recapitalisation would be acceptable under State aid rules.
Et aga praegu kavandatavate rekapitaliseerimiskavade laad, ulatus ja tingimused varieeruvad märkimisväärselt, on nii liikmesriigid kui ka võimalikud abisaajad soovinud täpsemaid suuniseid selle kohta, kas rekapitaliseerimise konkreetsed vormid oleksid riigiabi eeskirjade alusel vastuvõetavad.
In particular, some States envisage the recapitalisation of banks, not primarily to rescue them but rather to ensure lending to the real economy.
Nimelt ei kavanda mõni riik pankade rekapitaliseerimist mitte eelkõige nende päästmiseks, vaid pigem reaalmajandusele laenamise tagamiseks.
The present Guidelines provide guidance for new recapitalisation schemes and opens the possibility for adjustment of existing recapitalisation schemes.
Käesolevates suunistes esitatakse juhised uute rekapitaliseerimiskavade kohta ja luuakse võimalus olemasolevate rekapitaliseerimiskavade muutmiseks.
Common objectives: Restoring financial stability, ensuring lending to the real economy and dealing with the systemic risk of possible insolvency
Ühiseesmärgid: finantsstabiilsuse taastamine, reaalmajandusele laenamise tagamine ja võimaliku maksejõuetuse süsteemiriskiga tegelemine
In the context of the current situation in the financial markets, the recapitalisation of banks can serve a number of objectives.
Finantsturgude praeguses olukorras võib pankade rekapitaliseerimine teenida mitut eesmärki.
First, recapitalisations contribute to the restoration of financial stability and help restore the confidence needed for the recovery of inter-bank lending.
Esiteks aitab rekapitaliseerimine kaasa finantsstabiilsuse taastamisele ja aitab taastada usaldust, mida on vaja pankadevahelise laenamise taastamiseks.
Moreover, additional capital provides a cushion in recessionary times to absorb losses and limits the risk of banks becoming insolvent.
Pealegi pakub lisakapital surutise ajal puhvrit kahjumi vähendamiseks ja piirab pankade maksejõuetuks muutumise ohtu.
Under current conditions, triggered in particular by the collapse of Lehman Brothers, fundamentally sound banks may require capital injections to respond to a widespread perception that higher capital ratios are necessary in view of the past underestimation of risk and the increased cost of funding.
Praeguses olukorras, mille kutsus esile eelkõige ettevõtja Lehman Brothers kokkuvarisemine, võivad põhimõtteliselt elujõulised pangad vajada kapitalisüste, et vastata üldlevinud arusaamisele, et varasemat ohu alahindamist ja kasvanud rahastamiskulusid arvestades on vaja kõrgemaid kapitali suhtarve.
Second, recapitalisations can have as objective to ensure lending to the real economy.
Teiseks võib rekapitaliseerimise eesmärgiks olla reaalmajandusele laenamise tagamine.
Fundamentally sound banks may prefer to restrict lending in order to avoid risk and maintain higher capital ratios.
Põhimõtteliselt elujõulised pangad võivad eelistada laenamise piiramist, et vältida riske ja hoida kõrgemat kapitali suhtarvu.
State capital injection may prevent credit supply restrictions and limit the pass-on of the financial markets’ difficulties to other businesses.
Riigi kapitalisüst võib ära hoida laenupakkumise piiranguid ja piirata finantsturgude raskuste levikut teistesse ettevõtlusvaldkondadesse.
Third, State recapitalisation may also be an appropriate response to the problems of financial institutions facing insolvency as a result of their particular business model or investment strategy.
Kolmandaks võib riigipoolne rekapitaliseerimine olla sobiv reageering ka nende pankade probleemidele, keda ähvardab maksejõuetus nende konkreetse ärimudeli või investeerimisstrateegia tõttu.
A capital injection from public sources providing emergency support to an individual bank may also help to avoid short term systemic effects of its possible insolvency.
Riigi vahenditest tehtav kapitalisüst, millega antakse erakorralist toetust üksikule pangale, võib aidata vältida ka panga võimaliku maksejõuetuse lühiajalist süsteemset mõju.
In the longer term, recapitalisation could support efforts to prepare the return of the bank in question to long term viability or its orderly winding-up.
Pikaajalises perspektiivis võiks rekapitaliseerimisega toetada jõupingutusi, mille raames valmistatakse ette kõnealuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamist või panga tegevuse nõuetekohast lõpetamist.
Possible competition concerns
Võimalikud konkurentsiprobleemid
With these common objectives in mind, the assessment of any recapitalisation scheme or measure must take into account possible distortions of competition at three different levels.
Nimetatud ühiseid eesmärke arvestades peab iga rekapitaliseerimiskava või -meetme hindamisel arvestama võimalikke konkurentsimoonutusi kolmel tasandil.
First, recapitalisation by one EFTA State of its own banks should not give those banks an undue competitive advantage over banks in other EEA Member States.
Esiteks, pankade rekapitaliseerimine EFTA riigi poolt ei tohiks nendele pankadele anda põhjendamatut konkurentsieelist teiste EMP liikmesriikide pankade ees.
Access to capital at considerably lower rates than competitors from other EEA Member States, in the absence of an appropriate risk-based justification, may have a substantial impact on the competitive position of a bank in the wider single European market.
Teistest EMP liikmesriikidest pärit konkurentidega võrreldes märkimisväärselt madalamate intressidega juurdepääs kapitalile, kui sellele puudub pädev riskipõhine õigustus, võib oluliselt mõjutada panga konkurentsipositsiooni Euroopa laiemal ühtsel turul.
Excessive aid in one EFTA State could also prompt a subsidy race among EEA Member States and create difficulties for the economies of other States in the EEA which have not introduced recapitalisation schemes.
Ühes EFTA riigis antav ulatuslik abi võiks esile kutsuda ka EMP liikmesriikide võidujooksu toetuste saamiseks ja tekitada raskusi nende EMP riikide majandusele, kes ei ole rekapitaliseerimiskavasid vastu võtnud.
A coherent and coordinated approach to the remuneration of public capital injections, and to the other conditions attached to recapitalisation, is indispensable to the preservation of a level playing field.
Võrdsete võimaluste säilitamiseks on vältimatu võtta omaks sidus ja kooskõlastatud lähenemisviis riiklike kapitalisüstide teostamisele ning rekapitaliseerimisega seonduvatele muudele tingimustele.
Unilateral and uncoordinated action in this area may also undermine efforts to restore financial stability. (‘Ensuring fair competition within the EEA’)
Nimetatud valdkonnas võetud ühepoolsed ja kooskõlastamata meetmed võivad takistada ka jõupingutusi finantsstabiilsuse taastamiseks („EMPs ausa konkurentsi tagamine”).
Secondly, recapitalisation schemes which are open to all banks within an EFTA State without an appropriate degree of differentiation between beneficiary banks according to their risk profiles may give an undue advantage to distressed or less-performing banks compared to banks which are fundamentally sound and better-performing.
Teiseks võivad rekapitaliseerimiskavad, mis on EFTA riigis kõigile pankadele kättesaadavad, ilma et abi saavaid panku nende riskiprofiili alusel piisavalt eristataks, anda põhjendamatu eelise raskustes ja nõrgemate tulemustega pankadele võrreldes pankadega, mis on põhimõtteliselt elujõulised ja paremate tulemustega.
This will distort competition on the market, distort incentives, increase moral hazard and weaken the overall competitiveness of European banks (‘Ensuring fair competition between banks’)
See moonutab konkurentsi turul, moonutab soodustusi, suurendab moraalset ohtu ja nõrgendab Euroopa pankade üldist konkurentsivõimet („Pankadevahelise ausa konkurentsi tagamine”).
Thirdly, public recapitalisation, in particular its remuneration, should not have the effect of putting banks that do not have recourse to public funding, but seek additional capital on the market, in a significantly less competitive position.
Kolmandaks ei tohiks riiklik rekapitaliseerimine, eelkõige sellega seotud tulu, asetada panku, kellel puudub juurdepääs riiklikule rahastamisele, aga kes otsivad turul lisakapitali, märkimisväärselt vähem konkurentsivõimelisse olukorda.
Any proposed recapitalisation has cumulative competitive effects at each of these three levels.
Kõigil rekapitaliseerimisettepanekutel on kuhjuv konkurentsimõju igal nimetatud kolmel tasandil.
However, a balance must be struck between these competition concerns and the objectives of restoring financial stability, ensuring lending to the real economy and dealing with the risk of insolvency.
Kõnealuste konkurentsiga seonduvate probleemide ja finantsstabiilsuse taastamise eesmärkide vahel tuleb leida aga tasakaal, mille raames tagatakse reaalmajandusele laenamine ja maksejõuetuse ohuga tegelemine.
On the one hand, banks must have sufficiently favourable terms of access to capital in order to make the recapitalisation as effective as necessary.
Teisest küljest peavad pankade kapitalile juurdepääsu tingimused olema piisavalt soodsad, et rekapitaliseerimine oleks piisavalt tõhus.
On the other hand, the conditions tied to any recapitalisation measure should ensure a level playing field and, in the longer-term, a return to normal market conditions.
Samuti peaksid kõigi rekapitaliseerimismeetmetega seotud tingimused tagama võrdsed võimalused ja pikas perspektiivis naasmise normaalsete turutingimuste juurde.
State interventions should therefore be proportionate and temporary and should be designed in a way that provides incentives for banks to redeem the State as soon as market circumstances permit, in order for a competitive and efficient European banking sector to emerge from the crisis.
Selleks et Euroopa pangandussektor väljuks kriisist konkurentsivõimelise ja tõhusana, peaks riigi sekkumine olema proportsionaalne ja ajutine ning see peaks toimuma viisil, mis innustab panku riigi kapitali tagastama niipea, kui turutingimused lubavad.
Market-oriented pricing of capital injections would be the best safeguard against unjustified disparities in the level of capitalisation and improper use of such capital.
Kapitalisüstide turupõhine hinnakujundus oleks parim kaitsemeede põhjendamatute erinevuste vastu kapitalisatsiooni tasemes ja sellise kapitali väärkasutamise vastu.
In all cases, EFTA States should ensure that any recapitalisation of a bank is based on genuine need.
Kõigil juhtudel peaks EFTA riik tagama, et pankade rekapitaliseerimine põhineb tegelikul vajadusel.
The balance to be achieved between financial stability and competition objectives underlines the importance of the distinction between fundamentally sound, well-performing banks on one hand and distressed, less-performing banks on the other.
Tasakaal, mis tuleb saavutada finantsstabiilsuse ja konkurentsieesmärkide vahel, rõhutab põhimõtteliselt elujõuliste ja hästi toimivate pankade ning raskustes ja mitte nii hästi toimivate pankade eristamise tähtsust.
In its assessment of recapitalisation measures, whether in the form of schemes or support to individual banks, the Authority will therefore pay particular attention to the risk profile of the beneficiaries [6].
Nii kavade kujul kui ka üksikute pankade toetamisena aset leidvate rekapitaliseerimismeetmete hindamisel pöörab järelevalveamet seega erilist tähelepanu abisaajate riskiprofiilile [6].
In principle, banks with a higher risk profile should pay more.
Põhimõtteliselt peaks kõrgema riskiprofiiliga pangad maksma rohkem.
In designing recapitalisation schemes open to a set of different banks, EFTA States should carefully consider the entry criteria and the treatment of banks with different risk profiles and differentiate in their treatment accordingly (see Annex 1).
Mitmele pangale avatud rekapitaliseerimiskavade koostamisel peaksid EFTA riigid hoolikalt kaaluma sisenemiskriteeriume ja erinevate riskiprofiilidega pankade kohtlemist ning nende kohtlemist vastavalt eristama (vt 1. lisa).
Account needs to be taken of the situation of banks which face difficulties due to the current exceptional circumstances, although they would have been regarded as fundamentally sound before the crisis.
Arvestada tuleb nende pankade olukorda, mis on raskustes praeguste erakorraliste tingimuste tõttu, ehkki enne kriisi oleks neid käsitletud põhimõtteliselt elujõulistena.
In addition to indicators such as compliance with regulatory solvency requirements and prospective capital adequacy as certified by the national supervisory authorities, pre-crisis CDS spreads and ratings should, for example, be a good basis for differentiation of remuneration rates for different banks.
Lisaks sellistele näitajatele nagu vastavus ametlikele likviidsusnõuetele ja tuleviku kapitaliadekvaatsus, mida kinnitavad riiklikud järelevalveasutused, peaksid näiteks kriisieelsed krediidiriski vahetusinstrumentide vahemikud ja reitingud olema hea alus erinevate pankade tulumäärade eristamiseks.
Current spreads may also reflect inherent risks which will weaken the competitive situation of some banks as they come out of the general crisis conditions.
Praegused vahemikud võivad samuti anda märku vältimatutest ohtudest, mis nõrgendavad mõnede pankade konkurentsipositsiooni, kui nad väljuvad üldistest kriisitingimustest.
Pre-crisis and current spreads should in any event reflect the burden, if any, of toxic assets and/or the weakness of the bank’s business model due to factors such as overdependence on short-term financing or abnormal leverage.
Kriisieelsed ja praegused vahemikud peaksid igal juhul andma märku koormast, mida põhjustavad väärtusetu vara ja/või panga ärimudeli nõrkus näiteks selliste tegurite tõttu nagu liigne sõltumine lühiajalisest rahastamisest või ebanormaalne finantsvõimendus.
It may be necessary, in duly justified cases, to accept lower remuneration in the short term for distressed banks, on the assumption and condition that in the longer term the costs of public intervention in their favour will be reflected in the restructuring necessary to restore viability and to take account of the competitive impact of the support given to them in compensatory measures.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib osutuda vajalikuks nõustuda raskustes pankade lühikeses perspektiivis väiksema tuluga eeldusel ja tingimusel, et pikas perspektiivis võetakse neid toetava riikliku sekkumise kulusid arvesse ümberkorraldamisel, mis on vajalik elujõulisuse taastamiseks ja neile asendusmeetmetes antud toetuse konkurentsimõju arvestamiseks.
Financially sound banks may be entitled to relatively low rates of entry to any recapitalisation, and correspondingly significantly reduced conditions on public support in the longer term, provided that they accept terms on the redemption or conversion of the instruments so as to retain the temporary nature of the State’s involvement, and its objective of restoring financial stability/lending to the economy, and the need to avoid abuse of the funds for wider strategic purposes.
Rahaliselt elujõulistel pankadel võib olla õigus rekapitaliseerimise suhteliselt madalatele sisenemismääradele ning vastavalt ka märkimisväärselt soodamatele riikliku toetuse pikaajalistele tingimustele eeldusel, et nad nõustuvad vahendite tagasimaksmise või ümberarvestamine tingimustega, et riigi sekkumine jääks endiselt ajutiseks ning säiliks finantsstabiilsuse taastamise/majandusele laenamise eesmärk ja et võetaks laiematel strateegilistel eesmärkidel arvesse vajadust vältida vahendite kuritarvitamist.
Recommendations of the Governing Council of the European Central Bank (ECB)
Euroopa Keskpanga nõukogu soovitused
In the Recommendations of its Governing Council of 20 November 2008, the European Central Bank proposed a methodology for benchmarking the pricing of State recapitalisation measures for fundamentally sound institutions in the Euro area.
Euroopa Keskpanga nõukogu tegi oma 20. novembri 2008. aasta soovitustes ettepaneku kehtestada meetod euroala põhimõtteliselt elujõuliste finantsasutuste riiklike rekapitaliseerimismeetmete hinnakujundamise võrdlusaluste määramiseks.
The guiding considerations underlying these Recommendations fully reflect the principles set out in this introduction.
Nimetatud soovituste põhilised kaalutlused on käesolevas sissejuhatuses sätestatud põhimõtetega täielikus kooskõlas.