natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It partly refers to a letter from the Commission to the Member States SG(79) D/10478 of 14 September 1979 which was incorporated as point 32 into Annex XV to the EEA Agreement.
Selles viidatakse osaliselt liikmesriikidele saadetud komisjoni 14. septembri 1979. aasta kirjale SG(79) D/10478, mis inkorporeeriti EMP lepingu lisa XV punkti 32.
The consolidated version of the State Aid Guidelines is available on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/
Riigiabi suuniste konsolideeritud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/.
SECTION A — CHAPTERS DELETED FROM THE STATE AID GUIDELINES
A OSA – PEATÜKID, MIS ON RIIGIABI SUUNISTEST VÄLJA JÄETUD
Chapter number
Peatüki number
Publication of decisions
Otsuste avaldamine
State aid and risk capital
Riigiabi ja riskikapital
Criteria for applying the accelerated clearance procedure
Kiirendatud läbivaatamismenetluse kohaldamise kriteeriumid
Rules applicable to cases of cumulation of aid for different purposes
Eeskirjad, mida kohaldatakse eri otstarbeks antud abi kumuleerumisel
Aid to non-ECSC steel industries
Mitte-ESTÜ terasetööstustele antav abi
National regional aid
Piirkondlik riigiabi
Review of the guidelines on national regional aid for the period after 1 January 2007
Piirkondliku riigiabi suuniste läbivaatamine ja nende kohaldamine alates 1. jaanuarist 2007
Multisectoral framework on regional aid for large investment projects
Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele
General investment aid schemes
Üldinvesteeringute abikavad
SECTION B — ANNEXES DELETED FROM THE STATE AID GUIDELINES
B OSA – LISAD, MIS ON RIIGIABISUUNISTEST VÄLJA JÄETUD
Annexes I (with the exception of Section III on complaints) to V and X to XVI have been deleted.
I–V lisa (välja arvatud I lisas III osa „Kaebused”) ja X–XVI lisad on välja jäetud.
Former Section III of Annex I, Annex VIII and IX have been incorporated at the end of the text of the relevant chapter (Chapter on Complaints — form for the submission of complaints concerning alleged unlawful State aid, Chapter on Aid to maritime transport and Chapter on Short-term export-credit insurance of the State Aid Guidelines respectively).
I lisa endine III osa, VIII ja IX lisa on inkorporeeritud riigiabi suuniste asjaomase peatüki teksti lõppu (kaebusi käsitlev peatükk – väidetava ebaseadusliku abi kohta kaebuste esitamise vorm, riigiabi meretranspordile käsitlev peatükk ja lühiajalist ekspordikrediidikindlustust käsitlev peatükk).
These chapters might still be relevant for the assessment of unlawful aid and are therefore still available on the Authority’s website (list of deleted chapters).
Eespool nimetatud peatükid võivad olla asjakohased ebaseadusliku abi hindamisel ning seepärast on need järelevalveameti veebilehel endiselt kättesaadavad (väljajäetud peatükkide loetelu).
NEW CHAPTER OF THE STATE AID GUIDELINES
RIIGIABI SUUNISTE UUS PEATÜKK
APPLICABLE RULES FOR THE ASSESSMENT OF UNLAWFUL STATE AID
KOHALDATAVAD EESKIRJAD ÕIGUSVASTASE RIIGIABI HINDAMISEKS
A number of instruments approved by the EFTA Surveillance Authority (hereinafter ‘The Authority’) over the years contain a provision to the effect that unlawful State aid, i.e. aid put into effect in contravention of Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, shall be assessed in accordance with the texts in force at the time when the aid was granted.
Paljud EFTA järelevalveametis (edaspidi „järelevalveamet”) heaks kiidetud õigusaktid sisaldavad sätet, mille kohaselt ebaseaduslikku riigiabi ehk abi, mida on antud vastuolus järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3, tuleb hinnata kooskõlas abi osutamise ajal kehtinud õigusaktide tekstidega.
This is, for example, the case for the Chapter of the Authority’s State Aid Guidelines on State aid for environmental protection.
Selliselt tuleb näiteks toimida järelevalveameti suuniste peatüki puhul, mis käsitleb riigiabi andmist keskkonnakaitseks.
For the purpose of transparency and legal certainty, the Authority informs the EFTA States and third parties that it has decided to continue to apply the same rule in respect of all instruments indicating how the Authority will exercise its discretion in order to assess the compatibility of State aid with the functioning of the EEA Agreement.
Läbipaistvuse ja õiguskindluse tagamiseks teavitab järelevalveamet EFTA riike ja kolmandaid isikuid sellest, et ta on otsustanud jätkata sama põhimõtte kohaldamist kõigi õigusaktide puhul, milles osutatakse, kuidas järelevalveamet oma kaalutlusõigust riigiabi kokkusobivuse hindamisel EMP lepinguga kasutab.
Therefore, the Authority shall always assess the compatibility of unlawful State aid with the functioning of the EEA Agreement in accordance with the substantive criteria set out in any instrument in force at the time when the aid was granted.
Seepärast tuleb järelevalveametil alati hinnata ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust EMP lepinguga, lähtudes abi andmise ajal kehtinud õigusaktides sätestatud sisulistest kriteeriumidest.
This is without prejudice to the more specific rules contained in the Chapter of the Authority’s State Aid Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.
See ei piira erieeskirjade kohaldamist, mis sisalduvad järelevalveameti riigiabi suuniste peatükis raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta.
This is without prejudice to the interpretation of Acts in the field of State aid, incorporated into the EEA Agreement.
See ei piira EMP lepingusse inkorporeeritud riigiabi käsitlevate õigusaktide tõlgendamist.
Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, referred to as the Surveillance and Court Agreement.
EFTA riikide vaheline järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlev leping, lühidalt järelevalve- ja kohtuleping.
NEW STRUCTURE OF THE STATE AID GUIDELINES
RIIGIABI SUUNISTE UUS STRUKTUUR
Former chapter
Endine peatükk
Part I: Preface
I osa: Eessõna
Legal basis and general provisions
Õiguslik alus ja üldsätted
Part II: Procedural rules
II osa: Menetluseeskirjad
Applicable rules for the assessment of unlawful State aid
Kohaldatavad eeskirjad ebaseadusliku riigiabi hindamiseks
Co-operation between national courts and the EFTA Surveillance Authority in the State aid field
Riigi kohtute ja EFTA järelevalveameti vaheline koostöö riigiabi valdkonnas
Complaints — form for the submission of complaints concerning alleged unlawful State aid
Kaebused – vorm kaebuste esitamiseks väidetava ebaseadusliku riigiabi korral
Professional secrecy in State aid decisions
Ametisaladus riigiabi otsustes
Part III: Horizontal aid rules
III osa: Horisontaalse abi eeskirjad
Aid to micro, small and medium-sized enterprises (SMEs)
Abi mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd)
National regional aid 2007-2013
Piirkondlik riigiabi 2007–2013
State aid to promote risk capital investments in small and medium-sized enterprises
Väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antav riigiabi
Aid for research and development and innovation
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav riigiabi
Aid for environmental protection
Keskkonnakaitseks antav riigiabi
Aid for rescuing and restructuring firms in difficulty
Raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi
Part IV: Sector specific rules
IV osa: Sektorile eriomased eeskirjad
Methodology for analysing State aid linked to stranded costs
Luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimise metoodika
Rescue and restructuring aid and closure aid for the steel sector
Terasesektoris antav päästmis-ja ümberkorraldamisabi ning tegevuse lõpetamise abi
Aid to maritime transport
Abi meretranspordile
State aid to shipbuilding
Abi laevaehitusele
The application of the State aid rules to public service broadcasting
Riigiabi eeskirjade kohaldamine avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes
Aid to the aviation sector
Abi lennundussektorile
Financing of airports and start up aid to airlines departing from regional airports
Lennujaamade rahastamine ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riiklik stardiabi
Aid to shipbuilding granted as development assistance to a developing country
Riigiabi, mida antakse laevaehitusele arenguabina arengumaal
Part V: Specific aid instruments
V osa: Eriabi
State guarantees
Riiklikud tagatised
Application of State aid rules to measures relating to direct business taxation
Riigiabieeskirjade kohaldamine äriühingute otseste maksude suhtes
State aid elements in sales of land and buildings by public authorities
Ametiasutuste korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvad riigiabi elemendid
Part VI: Rules on State ownership of enterprises, aid to public enterprises and services of general economic interest
VI osa: Ettevõtete omandit käsitlevad eeskirjad, abi riigi osalusega äriühingutele ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele
State aid in the form of public service compensation
Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena
Public authorities holdings
Riigi osalus
Application of State aid provisions to public enterprises in the manufacturing sector
Riigiabisätete kohaldamine tootmissektori riigiettevõtetele
Part VII: Others
VII osa: Muu
Conversion between national currencies and the euro
Riikide vääringute ja euro vaheline ümberarvestuskurss
Reference and discount rates and interest rates to be applied for the recovery of unlawful aid
Ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmisel kohaldatavad viitemäärad, diskontomäärad ja intressimäärad
Kurt Jaeger
kolleegiumi liige
The EFTA Surveillance Authority Decision
EFTA järelevalveameti otsus
No 155/07/COL
nr 155/07/COL,
on State aid granted in connection with Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) (Norway)
riigiabi kohta, mida anti seoses Norra käibemaksu hüvitise seaduse artikliga 3 (Norra)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTA JÄRELEVALVEAMET, [1]VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 thereof,
VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, [3] eriti selle artiklit 24,
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6, 7(5), 10 and 14 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6, artikli 7 lõiget 5 ning artikleid 10 ja 14,
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines [4] on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid [4] EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 viidatud rakendussätete kohta,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 225/06/COL of 19 July 2006 to open the formal investigation procedure with regard to Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) [5],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 19. juuli 2006. aasta otsust nr 225/06/COL [5] algatada Norra käibemaksu hüvitise seaduse artikli 3 suhtes ametlik uurimismenetlus,
HAVING CALLED on Norway and interested parties to submit their comments to this Decision and having regard to the Norwegian authorities’ comments,
OLLES KUTSUNUD Norrat ja huvitatud isikuid esitama kõnealuse otsuse kohta märkusi ning võttes Norra ametiasutuste märkusi arvesse,
By letter dated 16 October 2003, the Authority received a complaint in which it was alleged that a particular kind of schools, which provide specialised services to the off-shore sector in competition with the complainant, receive State aid through the application of input tax compensation provided for in Article 3 of the Value Added Tax Compensation Act [6].
oktoobri 2003. aasta kirjas sai järelevalveamet kaebuse, milles väideti, et mõned koolid, mis sarnaselt kaebuse esitajaga pakuvad eriteenuseid maksuvabale sektorile, saavad riigiabi käibemaksu hüvitamise kaudu, nagu on sätestatud Norra käibemaksu hüvitise seaduse artiklis 3.
Municipal schools that provide certain educational services exempted from the application of VAT in competition with other undertakings receive a compensation for the input VAT paid on goods and services purchased in relation to the services they provide on a commercial basis, to which private competitors are not entitled.
Munitsipaalkoolid, mis osutavad sarnaselt teiste ettevõtetega teatavaid haridusteenuseid, mis on käibemaksust vabastatud, saavad kommertseesmärgil osutatud teenustega seoses ostetud kaupade ja teenuste pealt makstud käibemaksu hüvitist, mida ei anta eraettevõtjatest konkurentidele.
The letter was received and registered by the Authority on 20 October 2003 (Doc. No 03-7325 A).
Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 20. oktoobril 2003 (dok nr 03-7325 A).
After various exchanges of correspondence [7], by letter dated 19 July 2006 (Event No 363440), the Authority informed the Norwegian authorities that it had decided to open the formal investigation procedure foreseen under Article 4 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court agreement with regard to Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) with Decision No 225/06/COL.
Pärast mitmete kirjade vahetamist [7] teavitas järelevalveamet 19. juuli 2006. aasta kirjas (reg nr 363440) Norra ametiasutusi oma otsusest algatada otsusega nr 225/06/COL Norra käibemaksu hüvitise seaduse artikli 3 suhtes ametlik uurimismenetlus, mis on ette nähtud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 4.
The Norwegian authorities submitted comments to this Decision by letter dated 18 September 2006 (Event No 388922).
Norra ametiasutused esitasid selle otsuse kohta märkused 18. septembri 2006. aasta kirjas (reg nr 388922).
The Authority’s Decision No 225/06/COL was published in the Official Journal of the EU C 305 of 14 December 2006 and the EEA Supplement No 62 of the same date.
Järelevalveameti otsus nr 225/06/COL avaldati 14. detsembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 305 ja sama kuupäeva EMP kaasandes nr 62.
No further comments from third parties were received after the publication.
Pärast otsuse avaldamist kolmandatelt isikutelt rohkem märkusi ei laekunud.
Legal framework on VAT and VAT Compensation in Norway
Käibemaksu ja käibemaksu hüvitisi käsitlev Norra õiguslik raamistik
The VAT Compensation Act entered into force on 1 January 2004 with the objective to mitigate distortion of competition resulting from the VAT Act.
Käibemaksu hüvitise seadus hakkas kehtima 1. jaanuaril 2004 ning selle eesmärk oli vähendada käibemaksuseadusest tulenevat konkurentsi moonutamist.
VAT is a consumption tax entailing the application of a tax exactly proportionate to the price of supplies of goods and services, independently from the number of transactions taking place in the production or distribution process before the stage at which the tax is eventually charged to an ultimate customer.
Käibemaks on tarbimismaks, mille puhul rakendatakse maksu täpselt võrdeliselt tarnitud kaupade ja osutatud teenuste hinnaga, ning see ei sõltu maksu lõpptarbijalt sissenõudmisele eelnenud tootmis- või turustusprotsessis tehtud tehingute arvust.
As a main rule, a person engaged in trade or business and liable to VAT registration (hereinafter ‘taxable person’), shall calculate and pay tax on sales of goods and services covered by the VAT Act [8] and may deduct input tax on goods and services for use in an enterprise from the output tax charged on sales [9].
Tavaliselt peab kaubanduse või äritegevusega tegelev isik, kes on kohustatud registreerima end käibemaksukohustuslasena (edaspidi „maksukohustuslane”), arvutama ja maksma käibemaksuseaduses nimetatud kaupade ja teenuste [8] pealt maksu ning võib ettevõttesiseselt kasutatavatelt kaupadelt ja teenustelt makstud sisendkäibemaksu arvata maha müügilt makstavast väljundkäibemaksust.
Thus, the VAT system taxes all supplies by all taxable persons equally.
Seega maksustatakse käibemaksusüsteemis kõiki maksukohustuslase tehtavad tarned võrdselt.
This neutrality is one of the main features of the VAT system.
Selline neutraalsus on üks käibemaksusüsteemi peamisi tunnuseid.
However, Articles 5, 5a and 5b in Chapter I of the VAT Act exempt certain transactions from the scope of application of the VAT Act: sales by certain institutions, organisations etc. [10], the supply and letting of real estate or rights to real property, the supply of certain services, amongst others, the supply of health and health related services, social services, educational services, financial services, services related to the exercise of public authority, services in the form of entitlement to attend theatre, opera, ballet, cinema and circus performances, exhibitions in galleries and museums, lottery services, services connected with the serving of foodstuffs in school and student canteens, etc. [11].
Käibemaksuseaduse I peatüki artiklitega 5, 5a ja 5b jäetakse käibemaksuseaduse reguleerimisalast välja mõned tehingud: teatavate asutuste, organisatsioonide jne [10] poolne müük; kinnisvara või kinnisvaraõiguste müük ja rent; teatavate teenuste, sealhulgas tervishoiuteenuste ja tervisega seotud teenuste, sotsiaal-, haridus- ja finantsteenuste, avaliku võimu teostamisega seotud teenuste ning teatri-, ooperi-, balleti- ja kinokülastusõiguse, tsirkuseetenduste ning galeriides ja muuseumides eksponeeritavate näituste külastusõiguse andmise kujul osutatavate teenuste, loteriiteenuste ning kooli- ja ülikoolisööklates toidu pakkumisega seotud teenuste jne osutamine. [11]
It follows from the above that any taxable person carrying out the supply of goods and services which are exempt from the VAT Act pays input tax on its purchases of goods and services but cannot deduct the input tax from its tax liability because for such purchases the taxable person is the ultimate customer.
Eespool esitatust tuleneb, et kõik käibemaksuseadusega käibemaksust vabastatud kaupu tarnivad ja teenuseid osutavad käibemaksukohustuslased maksavad kaupade ja teenuste ostuhinnalt sisendkäibemaksu, kuid ei saa sisendkäibemaksu oma maksukohustusest maha arvata, sest selliste ostude puhul on maksukohustuslane lõpptarbija.
The consequence of the exemption is that the suppliers of the exempted goods and services have to pay input tax on the services and goods they purchase as any final consumer (without having the possibility to charge output tax to the ultimate consumer).
Maksuvabastuse tulemusena peavad käibemaksust vabastatud kaupade tarnijad ja teenuste osutajad maksma lõpptarbijana ostetud teenuste ja kaupade pealt sisendkäibemaksu (ilma et neil oleks võimalik lõpptarbijalt väljundkäibemaksu küsida). See käibemaksuvabastuse loogiline tagajärg on aga põhjustanud moonutuse teisel tasandil.
This logical consequence of the VAT exemptions has, however, created a distortion at another level.
Avalik-õiguslikel üksustel, nagu ka kõigil maksust vabastatud integreeritud ettevõtetel, on võimalik hankida teenused või kaubad turu asemel üksusesiseselt.
Public entities, just as any integrated company which is tax exempted, will have an incentive to procure ‘in-house’ [12] instead of acquiring services or goods in the market.
Selleks et muuta süsteemi selliselt, et see ei ergutaks kaupade tootmiseks või teenuste loomiseks kasutama väliste allikate asemel oma ressursse, võttis Norra valitsus vastu käibemaksu hüvitise seaduse.
In order to create a system without any particular incentive to produce goods or services with own resources compared to external acquisition, the Norwegian authorities adopted the VAT Compensation Act.Article 2 of the VAT Compensation Act lists the entities covered by the Act exhaustively:
Käibemaksu hüvitise seaduse artiklis 2 on toodud täielik nimekiri üksustest, mida seadus reguleerib:
local and regional authorities carrying out local or regional activities in which the local council or county council or another council under the Local Government Act [13] or other special local governmental legislation is the supreme body;
kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes täidavad kohalikke või piirkondlikke ülesandeid, mille puhul nende kõrgemaks organiks on kohalike omavalitsuste seaduse [13] või mõne muu kohalikke omavalitsusi käsitleva õigusakti alusel kohalik volikogu, maavolikogu või mõni muu volikogu;
intermunicipal companies established according to the Local Government Act or other special local governmental legislation;
omavalitsustevahelised ettevõtted, mis on loodud kohalike omavalitsuste seaduse või mõne muu kohalikke omavalitsusi käsitleva õigusakti alusel;
private or non-profit undertakings in as far as they carry out health, educational or social services which are statutory obligations of local or regional authorities;
eraettevõtted ja mittetulundusühingud niivõrd, kuivõrd nad osutavad tervishoiu-, haridus- või sotsiaalteenuseid, mis on kohalike või piirkondlike omavalitsuste seadusjärgseks kohustuseks;
day care institutions as mentioned in Article 6 of the Day Care Act [14];
päevahoiuasutused, mis on nimetatud päevahoiu seaduse artiklis 6; [14]
Joint Parish Council (Kirkelig fellesråd).
kirikunõukogud (Kirkelig fellesråd).
It follows from Article 3 read in conjunction with Article 4(2) of the VAT Compensation Act, that the Norwegian State compensates input tax paid by taxable persons covered by the VAT Compensation Act when buying goods and services from other taxable persons when they do not have the right to deduct input tax since they are tax exempted according to the VAT Act [15].3.
Käibemaksu hüvitise seaduse artiklist 3 ja artikli 4 lõikest 2 tuleneb, et Norra riik hüvitab sisendkäibemaksu, mille käibemaksu hüvitise seaduses sätestatud maksukohustuslased on maksnud kaupade ja teenuste ostmisel teistelt maksukohustuslastelt, kui neil ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata, sest nad on käibemaksuseaduse kohaselt käibemaksust vabastatud. [15]3.
The doubts the Authority expressed in the Decision to open the formal investigation procedure
Kahtlused, mida järelevalveamet on ametliku uurimisemenetluse algatamise otsuses väljendanud
In Decision No 225/06/COL to open the formal investigation procedure with regard to Article 3 of the VAT Compensation Act, the Authority’s preliminary consideration was that the input tax compensation as provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Otsuses nr 225/06/COL algatada käibemaksu hüvitise seaduse artikli 3 suhtes ametlik uurimismenetlus tegi järelevalveamet esialgse järelduse, et sisendkäibemaksu hüvitamine, nagu seda nähti ette käibemaksu hüvitise seaduse artiklis 3, kujutas endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The Authority considered that the compensation granted under the VAT Compensation Act was granted by the State through state resources from the State Budget.
Järelevalveamet leidis, et hüvitist andis käibemaksu hüvitise seaduse alusel riigieelarve vahenditest riik.
In the Authority’s view it was not relevant for this assessment whether or not the State’s cost of the compensation at the central level is counterbalanced by reduced transfers to the local and regional authorities as such.
Järelevalveameti arvates ei olnud hinnangu andmisel oluline, kas riigi poolt hüvitamiseks tehtavate kulutuste vastukaaluks vähendati riigi tasandil kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tehtavaid makseid.