natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In light of the above, the Authority has come to the conclusion that the group taxation rules do not confer an advantage on AS Sporveisbussene and that the application of those rules does not entail that AS Sporveisbussene received state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.
Eespool toodut silmas pidades on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et kontserni maksustamiseeskirjadega ei anta ettevõtjale AS Sporveisbussene eelist ning et nende eeskirjade kohaldamine ei tähenda, et ettevõtja AS Sporveisbussene oleks saanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.
The Authority has also come to the conclusion that the commercial activities capital injection do not confer an advantage on AS Sporveisbussene and that it therefore does not represent state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Ühtlasi on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et äritegevusse tehtud kapitalisüstiga ei antud ettevõtjale AS Sporveisbussene eelist ning et sellepärast ei kujuta kapitalisüst endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The Authority has come to the conclusion that the annual compensation and the public service capital injection represent state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.
Järelevalveamet on jõudnud järeldusele, et iga-aastane hüvitis ja avalike teenuste hüvitamiseks tehtud kapitalisüst kujutavad endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.
However, the Authority concludes that this aid has been granted, in full, on the basis of an existing aid scheme that has now been terminated and, therefore, the Authority sees no need, and has no basis, for further action.
Kuid järelevalveamet leiab, et kõnealune abi on antud täiel määral olemasoleva abikava alusel, mille kohaldamine on praeguseks hetkeks lõpetatud, ning seega ei näe järelevalveamet vajadust ja tal ei ole alust edasiste meetmete võtmiseks,
The application of the group taxation rules to the Oslo Sporveier Group does not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Kontserni maksustamiseeskirjade kohaldamine kontserni Oslo Sporveier suhtes ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The formal investigation into that measure is therefore closed.
Seepärast lõpetatakse nimetatud meetme ametlik uurimine.
The commercial activities capital injection does not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Äritegevusse tehtud kapitalisüst ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The formal investigation procedure with regard to the annual compensation is without object since the measure represents existing aid that has now been terminated.
Iga-aastast hüvitist käsitleval ametlikul uurimismenetlusel puudub ese, sest meede kujutab endast olemasolevat abi, mille andmine on praeguseks hetkeks lõpetatud.
The formal investigation procedure with regard to the public service capital injection is without object since the measure represents existing aid that has now been terminated.
Avalike teenuste hüvitamiseks tehtud kapitalisüsti käsitleval ametlikul uurimismenetlusel puudub ese, sest meede kujutab endast olemasolevat abi, mille andmine on praeguseks hetkeks lõpetatud.
Done at Brussels, 19 December 2012.
Brüssel, 19 detsember 2012
OJ C 204 12.7.2012 p. 15 and EEA Supplement No 37 5.7.2012 p. 26.
ELT C 204 12.7.2012, lk 15, ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasanne nr 37, 5.7.2012, lk 26.
Judgment, paragraphs 55–63.
Kohtuotsus, punktid 55–63.
Ibid, paragraphs 76–80.
Ibid, punktid 76–80.
Ibid, paragraphs 84–91.
Ibid, punktid 84–91.
References to the “Oslo Sporveier Group” in this Decision will be used to refer to AS Oslo Sporveier and its subsidiaries.
Viidet kontsernile Oslo Sporveier kasutatakse käesolevas otsuses viitamaks ettevõtjale AS Oslo Sporveier ja tema tütarettevõtjatele.
By letter dated 8.2.2012 (Event No 624263), the complainant called upon the Authority to open the formal investigation procedure into the measures that had been subject to the procedure of the EFTA Court in the case E-14/10.
Kaebuse esitaja kutsus 8. veebruari 2012. aasta kirjaga (toiming nr 624263) järelevalveametit algatama ametlikku uurimismenetlust meetmete suhtes, mida oli uuritud juhtumit E-14/10 käsitleva EFTA kohtu menetluse raames.
See the opening decision at paragraphs 122–124.
Vt algatamisotsuse põhjendused 122–124.
See the operative part of the opening decision at Article 1.
Vt algatamisotsuse resolutiivosa artiklis 1.
Act of 21.6.2002 No 45 (e.i.f. 1.1.2003).
21. juuni 2002. aasta seadus nr 45 (jõustus 1. jaanuaril 2003).
Regulation of 26.3.2003 No 401 (e.i.f. 1.4.2003).
26. märtsi 2003. aasta määrus nr 401 (jõustus 1. aprillil 2003).
Act of 4.6.1976 No 63 (e.i.f. 1.7.1977).
4. juuni 1976. aasta seadus nr 63 (jõustus 1. juulil 1977).
Repealed and replaced by the CTA on 1.1.2003.
Kehtetuks tunnistatud ja asendatud CTAga 1. jaanuaril 2003.
Regulation of 12.8.1986 No 2170 (e.i.f. 1.1.1987) and Regulation of 4.12.1992 No 1013 (e.i.f. 1.1.1994).
12. augusti 1986. aasta määrus nr 2170 (jõustus 1. jaanuaril 1987) ja 4. detsembri 1992. aasta määrus nr 1013 (jõustus 1. jaanuaril 1994).
Both repealed and replaced by the CTR on 1.4.2003.
Mõlemad kehtetuks tunnistatud ja asendatud CTRiga 1. aprillil 2003.
In Norwegian: Administrasjonsselskap.
Norra keeles: Administrasjonsselskap.
Article 23 CTA.
CTA artikkel 23.
Article 22(3) CTA.
CTA artikli 22 lõige 3.
Article 22(4) CTA.
CTA artikli 22 lõige 4.
Articles 4 and 6 CTA.
CTA artiklid 4 ja 6.
Article 4(1) CTA.
CTA artikli 4 lõige 1.
Article 4(2) CTA and Chapter I of the CTR.
CTA artikli 4 lõige 2 ja CTRi I peatükk.
Article 27(1) CTA.
CTA artikli 27 lõige 1.
Article 6(1) CTA.
CTA artikli 6 lõige 1.
Article 25 CTR.
CTRi artikkel 25.
Articles 28 and 29 CTR.
CTRi artiklid 28 ja 29.
These are the requirements the Authority considers to be the most relevant for the purposes of describing the national scheme, however, a number of other detailed requirements for a special concession are set out in the CTR.
Need on nõuded, mida järelevalveamet peab kõige asjakohasemaks siseriikliku skeemi kirjeldamisel, samas on CTRis sätestatud mitmed muud üksikasjalikud nõuded erikontsessiooni puhul.
The Ministry of Transport has delegated its competence for setting the tariffs to the counties.
Transpordiministeerium on delegeerinud tariifide määramise õiguse maakondadele.
However, some rebates are determined on the national level.
Samas mõned hinnaalandused määratakse kindlaks riigi tasandil.
In practice, the Ministry has instructed all the counties to ensure that local scheduled bus transport operators carrying out a public service offer a 50 % price reduction to children, senior and disabled citizens.
Praktikas on ministeerium palunud kõikidel omavalitsusüksustel tagada, et kohaliku liinibussitranspordi teenuseid osutavad ettevõtjad pakuksid 50 % hinnaalandust lastele, vanuritele ja puudega kodanikele.
Articles 28 and 29(2) CTR.
CTRi artikkel 28 ja artikli 29 lõige 2.
On the basis of Article 28(3) CTR, the Ministry of Transport has the competence to give guidelines on the content and publication of the transportation schedules.
CTRi artikli 28 lõike 3 kohaselt on transpordiministeeriumil õigus anda suuniseid sõidugraafikute sisu ja avaldamise kohta.
The Ministry of Transport’s Circular Letter N-1/2006 contains supplementary guidelines on the publication of route schedules.
Transpordiministeeriumi ringkiri N-1/2006 sisaldab täiendavaid suuniseid sõidugraafikute avaldamise kohta.
Before 2006, Article 28 CTR regulated certain aspects of the publication of route schedules.
Enne 2006. aastat reguleeriti sõidugraafikute avaldamise teatavaid aspekte CTRi artikliga 28.
Article 27(2) CTA.
CTA artikkel 27.
As stated in the preparatory works, chapter 10.1 of Prop. 113 L (2009–2010).
Nagu on väidetud ettevalmistavates dokumentides, ettepaneku 113 L 10. peatüki punkt 1 (2009–2010).
Article 8 CTA.
CTA artikkel 8.
The possibility to tender the concessions was introduced by an amendment of the Transport Act of 1976 by Act of 11.6.1993 no 85 (e.i.f. 1.1.1994).
Võimalus kuulutada välja kontsessioone käsitlevad hankemenetlused nähti ette 1976. aasta transpordiseadusesse 11. juuni 1993. aasta seadusega nr 85 tehtud muudatusega (jõustus 1. jaanuaril 1994).
Article 30(1) CTR.
CTRi artikli 30 lõige 1.
The Ministry of Transport has powers to give general guidelines for the use of electronic ticketing systems (Article 30(2) CTR).
Transpordiministeeriumil on õigus anda üldiseid suuniseid elektrooniliste piletimüügisüsteemide kasutamise kohta (CTRi artikli 30 lõige 2).
The Ministry has given such guidelines in the form of its Circular Letter N-1/2006.
Ministeerium on andnud selliseid suuniseid oma ringikirjas N-1/2006.
In that Circular Letter the Ministry has decided that the following document should serve as a standard for electronic ticketing systems – Part 3 of Handbook 206 by the Norwegian Public Roads Administration (in Norwegian: Statens Vegvesen).
Selles ringkirjas otsustas ministeerium, et elektrooniliste piletimüügisüsteemide puhul kasutatakse standardina järgmist dokumenti: Norra avalike teede ameti (Norra keeles: Statens Vegvesen) käsiraamatu nr 206 osa 3.
Article 22(5) CTA.
CTA artikli 22 lõige 5.
The 1997 Transport Agreement between AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, referred to below, is an example of such a contract.
1997. aasta transpordileping ettevõtjate AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene vahel, millele viidatakse allpool, on sellise lepingu näide.
Article 22(1) CTA.
CTA artikli 22 lõige 1.
The Norwegian authorities, in their comments to the opening decision, have confirmed this and explained, with reference to legal literature (Norsk Lovkommentar), that the preceding provision – Article 24a of the Transport Act of 1976 – was interpreted in the same way.
Norra ametiasutused on algatamisotsuse kohta esitatud märkustes kinnitanud ja selgitanud – viidates õiguskirjandusele (Norsk Lovkommentar) –, et eelnevat sätet – 1976. aasta transpordiseaduse artiklit 24a – tõlgendati samamoodi.
In that regard, Norsk Lovkommentar to the Transport Act of 1976 (available on http://www.rettsdata.no/ (access requires a paid subscription)) on the issue of compensation states the following in note 43 (in Norwegian): “I rutetransporten vil det dog ofte være aktuelt å pålegge utøver en større rutetjeneste som sammenholdt med de takster som godkjennes, ikke gir et forsvarlig økonomisk grunnlag. I slike tilfeller kan plikten bare opprettholdes dersom det ytes tilskudd, jf. § 24 a”.
Sellega seoses öeldakse ajakirjas Norsk Lovkommentar 1976. aasta transpordiseadusega seoses (kättesaadav veebisaidilt http://www.rettsdata.no/ (juurdepääsuks on vajalik tasuline tellimus)) hüvitise küsimuses punktis 43 järgmist (norra keeles): „I rutetransporten vil det dog ofte være aktuelt å pålegge utøver en større rutetjeneste som sammenholdt med de takster som godkjennes, ikke gir et forsvarlig økonomisk grunnlag. I slike tilfeller kan plikten bare opprettholdes dersom det ytes tilskudd, jf. § 24 a”. Järelevalveameti tõlge: „Liinitranspordi puhul on siiski sageli asjakohane nõuda, et veoettevõtja osutaks laiaulatuslikumat teenust, kui kindlaksmääratud maksimumhindu silmas pidades oleks finantshuvist lähtuvalt mõistlik. Sellistel tingimustel on avaliku teenindamise kohustust võimalik tagada ainult hüvitise pakkumisel.
Translation by the Authority: “For scheduled transport it will, however, frequently be appropriate to require the transport operator to provide a more comprehensive service that, in light of the set maximum prices, would not be of sound financial interest. Under such circumstances, the public service obligation can only be maintained against compensation, cf. Article 24a.”
Vt artikkel 24a”.
See the preparatory works to the amendment of the Transport Act of 1976 – Ot.prp. nr. 16 (1980–81) at page 2.
Vt 1976. aasta transpordiseaduse muutmisega seotud ettevalmistavad dokumendid – ettepanek nr 16 (1980–1981), lk 2.
Oslo Municipality is a county, as well as a municipality.
Oslo linn on nii maakond kui ka omavalitsusega linn.
In the following, it is referred to as Oslo Municipality.
Allpool viidatakse sellele kui Oslo linnale.
In Norwegian: Norsk Rutebileierforbund.
Norra keeles: Norsk Rutebileierforbund.
Since 1934 Oslo Municipality has practically been the sole owner of AS Oslo Sporveier (with 98,8 % ownership).
Alates 1934. aastast on Oslo linn olnud praktiliselt ettevõtja AS Oslo Sporveier ainuomanik (omades ettevõtjast 98,8 %).
The Norwegian authorities have explained that in 2002, Oslo Municipality acquired the remaining shares and thus became the 100 % owner of AS Oslo Sporveier.
Norra ametiasutused on selgitanud, et Oslo linn ostis 2002. aastal ülejäänud aktsiad ning muutus seega ettevõtja AS Oslo Sporveier ainuomanikuks.
According to the Norwegian authorities Oslo Municipality was involved in all issues of commercial importance relating to the carrying out of collective bus transport by AS Oslo Sporveier, including financial aspects of agreements/contracts with subsidiaries (such as AS Sporveisbussene) or other third parties.
Norra ametiasutuste sõnul oli Oslo linn kaasatud kõikidesse ärilist tähtsust omavatesse küsimustesse, mis olid seotud ettevõtja AS Oslo Sporveier poolt ühiskondliku bussitranspordi teenuste osutamisega, sealhulgas tütarettevõtjatega (näiteks ettevõtja AS Sporveisbussene) või muude kolmandate isikutega sõlmitud kokkulepete/lepingute finantsaspektidesse.
Oslo Municipality was involved via the management board of AS Oslo Sporveier.
Oslo linn oli kaasatud ettevõtja AS Oslo Sporveier juhatuse kaudu.
Additionally, AS Oslo Sporveier had other departments operating inter alia underground, tram and ferry services.
Lisaks olid ettevõtjal AS Oslo Sporveier muud osakonnad, mis osutasid muu hulgas metroo-, trammi ja praamiteenuseid.
Three other operators, ING. M.O.
Ka kolmel muul ettevõtjal – ING.
Schøyens Bilcentraler A/S, Norgesbuss AS/Oslo, and Follo Busstrafikk A/S also held concessions for scheduled bus transport on a few specified routes in Oslo.
M.O. Schøyens Bilcentraler A/S, Norgesbuss AS/Oslo ja Follo Busstrafikk A/S – olid kontsessioonid liinibussiteenuste osutamiseks mõnel konkreetsel liinil Oslos.
Norgesbuss AS/Oslo acquired Follo Busstrafikk A/S in 1996 and with that took over its concessions.
Ettevõtja Norgesbuss AS/Oslo soetas 1996. aastal ettevõtja Follo Busstrafikk A/S ja võttis sellega üle tema kontsessioonid.
Article 22 CTA.
CTA artikkel 22.
All ticket revenue generated by direct sale on their own buses, plus a share of the ticket revenue stemming from AS Oslo Sporveier, Stor-Oslo Lokaltrafikk (the predecessor to Ruter AS, a publicly owned company responsible for the management of local scheduled transport in Oslo) and Norges Statsbaner AS (a publicly owned company responsible for rail transport in Norway).
Kogu piletimüügitulu, mis saadi nende endi bussidel toimunud piletite otsemüügist, ning lisaks ettevõtjatelt AS Oslo Sporveier, Stor-Oslo Lokaltrafikk (ettevõtja Ruter AS eelkäija – avalik-õiguslik ettevõtja, kes vastutab kohaliku liinitranspordi korraldamise eest Oslos) ja Norges Statsbaner AS (avalik-õiguslik ettevõtja, kes vastutab raudteetranspordi eest Norras) tulenev piletimüügitulu.
Since 1983, on the basis of Article 24a of the Transport Act of 1976, the 1982 Regulation and the KS and NABC Standard Main Agreement.
Alates 1983. aastast 1976. aasta transpordiseaduse artikli 24a, 1982. aasta määruse ning organisatsiooni KS ja assotsiatsiooni NABC standardse põhilepingu alusel.
The Norwegian authorities have explained that the practice essentially remained unchanged on the basis of Article 22 CTA after its entry into force on 1 January 2003.
Norra ametiasutused on selgitanud, et pärast CTA jõustumist 1. jaanuaril 2003 jäi kujunenud tava nimetatud seaduse artikli 22 kohaselt sisuliselt muutumatuks.
Calculation by the Authority.
Järelevalveameti arvutus.
The system is described in the annex to the protocol defining the detailed compensation for bus services that AS Sporveisbussene was entitled to for 2004.
Süsteemi on kirjeldatud selle protokolli lisas, milles määratakse kindlaks see üksikasjalik hüvitis bussiteenuste eest, mida ettevõtjal AS Sporveisbussene oli õigus saada 2004. aasta eest.
The exact figure is covered by the obligation of professional secrecy.
Täpne arv on kuulutatud ametisaladuseks.
It is in the range of 2 % - 7 %.
See jääb vahemikku 2–7 %.
Oslo Sporveiers Pensjonskasse was the pension fund for the employees of the Oslo Sporveier Group.
Oslo Sporveiers Pensjonskasse oli kontserni Oslo Sporveier töötajate pensionifond.
The 2004 capital injection covered the underfunding related to the pension obligations of Oslo Sporvognsdrift AS (a company responsible for the operation of tram services in Oslo), Oslo T-banedrift AS (a company responsible for the operation of metro services in Oslo), AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.
2004. aasta kapitalisüst kattis ettevõtjate Oslo Sporvognsdrift AS (ettevõtja, kes vastutab trammiteenuste osutamise eest Oslos), Oslo T-banedrift AS (ettevõtja, kes vastutab metrooteenuste osutamise eest Oslos), AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene pensionikohustustega seotud alarahastatuse.
The Norwegian authorities have explained that prior to the 2004 capital injection, AS Sporveisbussene recorded its pension obligations using the so called “corridor solution”.
Norra ametiasutused on selgitanud, et enne 2004. aasta kapitalisüsti kirjendas ettevõtja AS Sporveisbussene oma pensionikohustusi nn koridorimeetodit kasutades.
Using this accounting method, the company amortised adjustments in calculated pension obligations over a period of ten years.
Selle raamatupidamismeetodi kasutamisel amortiseeris ettevõtja arvutatud pensionikohustustesse tehtud kohandused kümne aasta jooksul.
The “corridor solution” was based on the assumption that there will be deviations every year between the long-term assumptions and realities and that, over time, such differences will even out.
Nn koridorimeetod põhines eeldusel, et igal aastal esinevad pikaajaliste prognooside ja tegeliku olukorra vahel kõrvalekalded ning et aja jooksul sellised erinevused taandavad üksteist välja.
In 2004, the Norwegian authorities decided to change the accounting method used for recording pension obligations.
2004. aastal otsustasid Norra ametiasutused muuta pensionikohustuste kirjendamiseks kasutatavat raamatupidamismeetodit.
Annual adjustments that included, in the accounts, all costs over the period of assumed average employment were made.
Tehti iga-aastased kohandused, mis hõlmasid kõikide kontode puhul kõiki perioodi prognoositavaid keskmisi tööjõukulusid.
As a consequence, AS Sporveisbussene recorded in 2004 a reduction in equity of NOK 80934000 (under the item “estimatavvik”), which reflects this change in accounting methods.
Selle tulemusel kirjendas ettevõtja AS Sporveisbussene 2004. aastal omakapitali vähenemise 80934000 Norra krooni võrra (real „estimatavvik”), mis peegeldab seda muutust raamatupidamismeetodites.
These changes resulted in an increase in the obligations recognized in the balance sheet and a corresponding reduction of the equity capital of the company.
Nende muutuste tulemusel suurenesid bilansis kohustused ning vähenes vastavalt ettevõtja omakapital.
This change in accounting principles did not have an impact on the amount of capital needed to offset the underfunding of the pension fund, but rather explains some of the changes in the accounts of AS Sporveisbussene from 2003 to 2004 to which the complaint referred.
See raamatupidamispõhimõtetes aset leidnud muutus ei mõjutanud selle pensionifondi alarahastatuse tasakaalustamiseks vajaliku kapitali suurust, vaid pigem selgitab mõningaid ettevõtja AS Sporveisbussene raamatupidamisaruannetes aastatel 2003–2004 toimunud muutusi, millele kaebuse esitaja viitas.
Given that Norwegian national insurance would provide a basic pension between 40 % and 50 %, the employer provided the remaining part through either pension funds or life insurance companies.
Võttes arvesse, et Norra riiklik kindlustus pakuks põhipensioni 40–50 %, pakub tööandja ülejäänud osa pensionist kas pensionifondide või elukindlustusettevõtjate kaudu.
The Oslo Sporveier Group organised their pension fund as a municipal pension fund (Oslo Sporveiers Pensjonskasse), in accordance with chapter 7 of the Insurance Act of 10.6.2005 No 44.
Kontsern Oslo Sporveier lõi oma pensionifondi munitsipaalpensionifondina (Oslo Sporveiers Pensjonskasse) kooskõlas 10. juuni 2005. aasta kindlustusseaduse nr 44 peatükiga 7.
Regulation of 19.2.1993 no 117, section 28 A.
19. veebruari 1993. aasta määruse nr 117 artikkel 28 A.
Not complying with this obligation could have had several legal consequences for Oslo Sporveier Group, for instance it may have been declared bankrupt.
Selle kohustuse täitmata jätmisel oleks võinud olla kontserni Oslo Sporveier jaoks mitmeid õiguslikke tagajärgi, näiteks oleks võidud kuulutada välja ettevõtja pankrot.
Of which NOK 800 million were transferred from Oslo Municipality.
Millest 800 miljonit Norra krooni kandis üle Oslo linn.
The amount paid to Oslo Sporveiers Pensjonskasse was NOK 711980000 (NOK 90519282 (14,1 % of the total amount NOK 802,5 million) was employment tax).
Pensionifondi Oslo Sporveiers Pensjonskasse kanti 711980000 Norra krooni (90519282 Norra krooni (14,1 % 802,5 miljoni Norra krooni suurusest kogusummast) olid tööjõuga seotud maksud).
Act of 10.6.1988 no 39 (repealed), Article 8c-11 in conjunction with Article 8c-10 at paragraphs 1 and 3.
10. juuni 1988. aasta seaduse nr 39 (kehtetuks tunnistatud) artikkel 8c-11 koostoimes artikli 8c-10 lõigetega 1 ja 3.
The Tax Act of 26.3.1999 no 14, Article 2-2.
26. märtsi 1999. aasta maksuseaduse nr 14 artiklid 2-2.
Articles 10-2 to 10-4 of the Tax Act.
Maksuseaduse artiklid 10-2 kuni 10-4.
According to Article 10-1 in the Tax Act, the rules governing group contributions are applicable for “aksjeselskap, allmennaksjeselskap samt likestilt selskap og sammenslutning”.
Maksuseaduse artikli 10 lõike 1 kohaselt kohaldatakse kontsernitoetusi käsitlevaid eeskirju „aksjeselskap, allmennaksjeselskap samt likestilt selskap og sammenslutning” suhtes.
As provided by Act of 13.6.1997 no 44, Articles 1-3 and 1-4.
Nagu on sätestatud 13. juuni 1997. aasta seaduse nr 44 artiklites 1–3 ja 1–4.
Article 10-4(1) of the Tax Act.
Maksuseaduse artikli 10-4 lõige 1.
The actual payment does not necessarily need to take place in the same year as the income is made, provided that it will be effected by a real transfer of wealth at a later date.
Tegelik makse ei pea toimuma ilmtingimata tulu saamisega samal aastal, tingimusel et see toimub varade tegeliku ülekandmise teel hilisemal kuupäeval.
Accordingly, it is sufficient that the granting company undertakes an unconditional obligation to make the contribution.
Sellest tulenevalt piisab, kui toetust andev ettevõtja võtab tingimusteta kohustuse anda toetust.
Article 10-2(1) of the Tax Act.
Maksuseaduse artikli 10-2 lõige 1.
Article 10-3(1) of the Tax Act.
Maksuseaduse artikli 10-3 lõige 1.
The Norwegian authorities have explained that a parent company may grant a contribution to a subsidiary in the same year as the same subsidiary grants a group contribution to the parent.
Norra ametiasutused on selgitanud, et emaettevõtja võib anda tütarettevõtjale toetust samal aastal, mil see sama tütarettevõtja annab emaettevõtjale kontsernitoetuse.
This would be the case if a parent company has incurred a tax loss of at least the same proportions as the taxable profits of its subsidiary.
See oleks nii, kui emaettevõtjale on osaks saanud maksukahjum vähemalt oma tütarettevõtja maksustatava kasumiga samas summas.
The subsidiary could grant a contribution to its parent company and claim a deduction for this.
Tütarettevõtja võiks anda oma emaettevõtjatele toetuse ja küsida sellega seoses mahaarvamist.
The parent company could set off the contribution received against its own tax loss.
Emaettevõtja saaks tasaarvestada saadud toetusega oma maksukahjumi.
Simultaneously, the parent company could grant its own separate group contribution to the subsidiary.
Samaaegselt saaks emaettevõtja anda tütarettevõtjale oma eraldiseisva kontsernitoetuse.