natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A gradual opening would also be in line with the need for operators to gradually increase skills as service providers during the transitional period and hence a maturation of the market [138].
Samuti on järkjärguline avamine kooskõlas ettevõtjate vajadusega täiustada üleminekuperioodi ja seega turu väljakujunemise jooksul järk-järgult oma oskusi teenuseosutajana [138].
Finally, a gradual opening would be administratively easier and allow the Public Road Administration to develop the skills as a purchaser of the relevant services [139].
Pealegi on järkjärguline avamine halduslikult lihtsam ja võimaldab Maanteeametil arendada oma oskusi asjaomaste teenuste ostjana [139].
According to the Norwegian authorities preparatory legislative work confirm this approach by highlighting that such elements were the reason that the market was not yet mature for competition on 1 January 2003 [140].
Norra ametiasutuste sõnul kinnitavad ettevalmistavad õigusaktid sellise lähenemisviisi õigsust, juhtides tähelepanu sellele, et kõnealuste asjaolude tõttu ei olnud turg 1. jaanuariks 2003 veel konkurentsile avamiseks piisavalt välja kujunenud [140].
In the event that the Authority should consider that market operators were in a position to provide the relevant services the Norwegian authorities argue that there were no reliable sources referring to prices lower than those fixed in the transitional contracts.
Juhul kui järelevalveamet peaks leidma, et turul tegutsevad ettevõtjad said asjaomaseid teenuseid osutada, väidavad Norra ametiasutused, et puudusid usaldusväärsed allikad, mis oleks viidanud hindadele, mis on üleminekulepingutes määratud hindadest madalamad.
The five pilot contracts could not have been used as reference prices as they formed part of a process for ‘professionalising’ the Public Road Administration.
Viie katselepingu hindu ei saadud võrdlushindadena kasutada, sest need moodustasid osa Maanteeameti „professionaalsuse tõstmise” protsessist.
This process included the preparation of a model contract on operation and maintenance which should be tested out by means of internal operation and maintenance contracts [141] and the five pilot contracts [142], thereby allowing the Public Road Administration to gain experience as a ‘contracting authority’.
Nimetatud protsessi käigus koostati käitus- ja hooldusteenuste näidislepingud, mille toimivust kontrolliti asutusesiseste käitus- ja hoolduslepingute [141] ja viie katselepingu [142] abil, mis võimaldasid Maanteeametil saada kogemusi „hankijana”.
The purpose of the pilot contracts was therefore not to test the market for a market price.
Seega ei olnud katselepingute eesmärk turuhindade katsetamine turul.
Moreover, the bids submitted for the pilot contracts varied considerably (for example, for the Våler/Åsnes contract the highest bid was NOK 63 million while the lowest was NOK 30,4 million).
Lisaks olid katselepingute sõlmimiseks esitatud pakkumused väga erinevad (näiteks Våler/Åsnesi lepingu puhul oli kalleim pakkumus 63 miljonit Norra krooni ja odavaim 30,4 miljonit Norra krooni).
Such variety demonstrate that the market was immature and the prices could therefore not have constituted a reliable indication of the price level [143].
Selline vahe viitab sellele, et turg ei olnud välja kujunenud ja seega ei olnud hinnad usaldusväärsed hinnataseme näitajad [143].
Moreover, as the pilot contracts represent less than 2 % of the total road network (1000 out of a total of 54000 kilometres) they cover a small geographic area.
Kuna katselepingud hõlmavad vähem kui 2 % kogu teedevõrgust (1000 kilomeetrit 54000 kilomeetrist), hõlmavad nad väga väikest geograafilist ala.
Furthermore, the duties under the pilot contracts covered additional works [144].
Lisaks hõlmasid katselepingutega ette nähtud ülesanded täiendavaid töid [144].
An illustrative example is the Bærum contract won by Selmer ASA at an original contract price of NOK 74940323.
Näiteks võib tuua Bærumi lepingu, mille võitis Selmer ASA esialgse hinnaga 74940323 Norra krooni.
However, additional works meant that NOK 18726793 had to be added, thereby increasing the contract price with 25 %.
Täiendavate tööde teostamise kohustus aga tähendas, et lisada tuli 18726793 Norra krooni, mis tõstis lepingu hinda 25 %.
The volume of additional works in the pilot phase shows that the Public Road Administration miscalculated the work load involved in operation and maintenance contracts.
Katseetapis ette nähtud täiendavate tööde maht näitab, et Maanteeamet hindas käitus- ja hoolduslepingute töömahtu valesti.
However, such additional works were included in the transitional contracts transferred to Mesta AS.
Mesta ASile üle antud üleminekulepingud aga hõlmasid ka täiendavaid töid.
In this regard the authorities draw the attention to the fact that Report 118 warns against comparing experiences obtained in the context of the Bærum contract with other contracts [145].
Sellega seoses juhivad ametiasutused tähelepanu asjaolule, et aruandes nr 118 soovitatakse mitte võrrelda Bærumi lepingut muude lepingutega [145].
In the view of the Norwegian authorities the pilot contract prices could therefore not be used as reliable market price indicators.Aside from this the Norwegian authorities object to the suggestion in the Opening Decision (and as reiterated by Veidekke ASA) that the price level of the first group of operation and maintenance contracts subject to public tendering in 2003 could be representative for establishing a price level for the remaining transitional operation and maintenance contracts.
Norra ametiasutuste arvates ei oleks nad seega saanud kasutada katselepingute hindu turuhindade usaldusväärse näitajana.Lisaks vaidlustavad Norra ametiasutused menetluse algatamise otsuses esitatud väite (mida kordas Veidekke ASA), et esimese rühma käitus- ja hoolduslepingute hinnataset, mille sõlmimiseks korraldati pakkumismenetlused 2003. aastal, oleks saadud kasutada ülejäänud käitus- ja hooldusteenuste üleminekulepingute hinnataseme määramisel.
The Norwegian authorities argue that this price level is not reliable as the market of operation and maintenance services is not mature even today in the sense that it is impossible to foresee the results of a public procurement procedure.
Norra ametiasutused väidavad, et nimetatud hinnatase ei ole usaldusväärne, sest käitus- ja hooldusteenuste turg ei ole siiani välja kujunenud, sest riigihankemenetluste tulemusi ei ole võimalik prognoosida.
The significant difference between the highest and the lowest bids in the contracts illustrate this.
Seda näitab kõrgeima ja madalaima pakkumuse märkimisväärne erinevus.
The lowest difference was 2 % while the highest difference was 113 %.
Kõige väiksem erinevus oli 2 %, samal ajal kui suurim vahe oli 113 %.
This is not a sufficient basis for identifying a market price.
Sellest ei piisa turuhinna kindlakstegemiseks.
The Norwegian authorities questions whether a market price can be established by reference to the lowest bid in an immature market.
Norra ametiasutused kahtlevad, kas turuhinda saab määrata väljakujunemata turu madalaima pakkumuse alusel.
However, should the Authority come to the conclusion that there is nonetheless State aid involved in the prices of the contracts transferred to Mesta AS, the Norwegian authorities argue that such aid is compatible with the functioning of the EEA Agreement by reference to Articles 61(3)(c) or 59(2).
Kui järelevalveamet peaks siiski leidma, et Mesta ASile üle antud lepingute hinnad sisaldasid riigiabi, väidavad Norra ametiasutused, et selline abi on kokkusobiv kehtiva EMP lepinguga, viidates artikli 61 lõike 3 punktile c või artikli 59 lõikele 2.
As to Article 61(3)(c), the Norwegian authorities have argued that Mesta AS was established to open up a monopolised market to full competition and create a sustainable market over a transitional period of four years [146].
Seoses artikli 61 lõike 3 punktiga c väidavad Norra ametiasutused, et Mesta AS asutati monopoolse turu täielikuks avamiseks konkurentsile ja jätkusuutliku turu loomiseks nelja- aastase üleminekuperioodi jooksul [146].
A gradual opening was necessary in order to ensure that national roads are safely operated and maintained.
Järkjärguline avamine oli vajalik, et tagada avalike teede ohutu käitamine ja hooldamine.
As already stated preparatory legislative works confirm that the skills of the Public Road Administration (with limited experience as a purchaser of services and a controller of relevant contractual obligations) needed to be improved [147].
Nagu juba öeldud, kinnitavad ettevalmistavad õigusaktid, et Maanteeameti (kellel olid piiratud kogemused teenuste ostjana ja asjaomaste lepinguliste kohustuste täitmise kontrollijana) oskusi tuli täiustada [147].
Also market operators needed time to adjust in order to be able to carry out the relevant tasks.
Ka ettevõtjad vajasid kohanemisaega, et nad suudaksid asjaomaseid ülesandeid täita.
A gradual increase in public tenders was considered to allow companies to gain competence and make investments for handling road operation and maintenance in a satisfactory manner.
Avalike pakkumiste arvu järkjärguline suurenemine võimaldab äriühingutel saada kogemusi ja teha investeeringuid, et teostada rahuldavalt käitus- ja hooldustöid.
As stated above, the gradual opening of the market ensures a rational allocation of the contracts as opposed to if the contracts would all be tendered out at the same time [148].
Nagu eespool öeldud, tagab turu järkjärguline avamine lepingute otstarbekohase sõlmimise, mis ei oleks võimalik, kui kõik lepingute sõlmimiseks korraldatavad pakkumismenetlused toimuksid samal ajal [148].
Maintenance of road safety was to be achieved via tendering out the easiest contracts first and the most challenging contracts (involving roads in hard climate areas and changing weather conditions) last.
Liiklusohutuse tagamiseks korraldati kõige lihtsamate lepingutega seotud pakkumismenetlused esimesena ja kõige keerukamate lepingutega seotud (mis hõlmasid karmi kliima ja muutuvate ilmastikuoludega piirkondades asuvaid teid) pakkumismenetlused viimasena.
Finally, the Norwegian authorities argue that it was legitimate to provide financing to Mesta AS for the costs of the transitional contracts.
Norra ametiasutused väidavad, et Mesta ASi üleminekulepingute rahastamine oli õigustatud.
It would be unreasonable to impose the obligation on Mesta AS to provide services under the transitional contracts without covering the costs as Mesta AS has higher costs than its competitors [149].Any aid granted via the transitional contracts was proportional because the duration was limited to maximum four years and the price was a fixed price which gives an incentive to improve efficiency.
Poleks mõistlik panna Mesta ASile üleminekulepingutega teenuse osutamise kohustus ja jätta kulud katmata, sest Mesta ASi kulud on konkurentide omadest suuremad [149].Abi andmine üleminekulepingute kaudu oli proportsionaalne, sest see piirdus nelja aastaga ja lepingu hind oli kindlaks määratud, et motiveerida äriühingut oma tegevust tõhustama.
Moreover, in view of the much better than anticipated earning ability during the first three years of operation, the Norwegian authorities made it clear in 2007 that no further funding would be awarded to Mesta AS for the restructuring measures.
Võttes arvesse, et esimese kolme tegevusaasta jooksul olid tulud oodatust palju suuremad, kinnitasid Norra ametiasutused 2007. aastal, et rohkem Mesta ASile ümberkorraldamismeetmete jaoks vahendeid ei anta.
This shows that Mesta AS’ performance was monitored in order to control against overcompensation.
See näitab, et Mesta ASi tegevust kontrolliti, et vältida ülemäärast hüvitamist.
On this basis the authorities submit that the transitional operation and maintenance contracts were necessary ‘to achieve a sound market opening and fair competition’.
Neile asjaoludele tuginedes väidavad ametiasutused, et käitamise ja hoolduse üleminekulepingud olid vajalikud „turu kindlaks avamiseks ja õiglase konkurentsi tagamiseks”.
Reference is made to the Commission’s decision in Destia in which the Commission found that the opening of the Finnish road service market to competition was a positive development and an important Community policy objective [150].
Viidatakse komisjoni otsusele Destia juhtumis, kus komisjon leidis, et Soome teetööde turu avamine konkurentsile oli positiivne samm ja ühenduse oluline poliitiline eesmärk [150].
Considering that the purpose of the reorganisation of Mesta AS is the same, the Norwegian authorities submits that the considerations in the Destia case are valid also in the present case.
Norra ametiasutused väidavad, et võttes arvesse, et Mesta ASi ümberkorraldamine teenis sama eesmärki, kehtivad Destia juhtumi kaalutlused ka käesoleval juhul.
The transitional contracts have not had the effect of strengthening Mesta AS’ position in an unreasonable manner.
Üleminekulepingud ei ole Mesta ASi positsiooni ülemääraselt tugevdanud.
The approach taken was necessary and not disproportionate in order to achieve the opening up of the market.As regards Article 59(2) the Norwegian authorities submit that the transitional operation and maintenance contracts imposed a public service obligation on Mesta AS specified in the contracts (by specifying the nature, geographic coverage, frequency and duration of services to be provided).
Kasutatud lähenemisviis oli turu avamiseks vajalik ja proportsionaalne.Seoses artikli 59 lõikega 2 väidavad Norra ametiasutused, et käitamise ja hoolduse üleminekulepingutega pandi Mesta ASile lepingutes sätestatud avaliku teenindamise kohustus (lepingutes sätestati osutatavate teenuste laad, nende osutamise geograafiline piirkond, sagedus ja kestus).
In line with the State aid Guidelines on public service compensation, state ownership of enterprises and aid to public enterprise (the ‘State aid Guidelines on public service compensation’) the amount of compensation does not exceed what was necessary to cover the costs, taking into account a reasonable profit [151].
Vastavalt riigiabi suunistele, mis käsitlevad avalike teenuste hüvitamist, riigi osalust ettevõtetes ja avalik-õiguslikele üksustele antavat abi (edaspidi „avalike teenuste hüvitamist käsitlevad riigiabi suunised”) ei tohi hüvitis ületada kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse mõistlikku kasumit [151].
Paragraph 8 of the State aid Guidelines on public service compensation provides that the national authorities has a wide margin of discretion regarding the nature of services classified as services of general economic interest.
Avalike teenuste hüvitamist käsitlevate riigiabi suuniste punktis 8 on sätestatud, et riigi ametiasutustel on ulatuslikud volitused, et otsustada, millist laadi teenused on üldist majandushuvi pakkuvad teenused.
On this basis the Norwegian authorities submit that the transitional operation and maintenance contracts included tasks which could not at the time be sufficiently supplied by the market to ensure sufficient road safety and were therefore imposed on Mesta AS.
Neile asjaoludele tuginedes väidavad Norra ametiasutused, et käitamise ja hoolduse üleminekulepingud hõlmasid teenuseid, mida sel ajal turul küllaldaselt ei pakutud, et tagada piisav liiklusohutus, ja seetõttu pandi nimetatud kohustused Mesta ASile.
Legislative preparatory works provide that road safety had to be ensured both during and after the opening of the market.
Ettevalmistavates õigusaktides on sätestatud, et liiklusohutus tuleb tagada nii turu avamise ajal kui ka pärast seda.
Mesta AS was the best means to ensure the responsibility of the national authorities to maintain road safety.
Mesta AS oli parim võimalus tagamaks, et ametiasutused täidavad oma kohustuse säilitada liiklusohutus.
Mesta AS could not reject the authorities’ imposition of this duty but was under a legal obligation to perform the services defined in the transitional contracts.
Mesta AS ei saanud nimetatud kohustusest keelduda, vaid oli seadusega kohustatud üleminekulepingutes sätestatud teenuseid osutama.
EXEMPTION FROM DOCUMENT DUTY
VABASTAMINE DOKUMENTIDE VORMISTAMISE TASUST
The Norwegian authorities argue that since the evaluation of the contribution in kind (in the opening balance) was based on the premise that Mesta AS would not pay this, the exemption from document duty and registration fee do not constitute an economic advantage for Mesta AS.
Norra ametiasutused väidavad, et kuna mitterahalise sissemakse hindamine (algbilansis) põhines eeldusel, et Mesta AS ei maksa kõnealust tasu, ei andnud dokumentide vormistamise tasust ja registreerimistasust vabastamine Mesta ASile majanduslikku eelist.
The exemption did therefore not have any effect on the solidity or capital structure nor did it have an impact on the total values in Mesta AS.
Seega ei mõjutanud tasust vabastamine äriühingu tugevust või kapitali struktuuri ega ka Mesta ASi üldist väärtust.
If no exemption could have been granted, payment of the duty would have been compensated by a corresponding contribution in cash forming part of Mesta AS’ equity.
Kui äriühingut ei oleks tasust vabastatud, oleks tasud hüvitatud vastava Mesta ASi omakapitali tehtud rahalise sissemaksega.
This would have lead to the same result as if an exemption would have been granted.
See oleks andnud sama tulemuse kui tasust vabastamine.
The authorities have further stated that it seems as if Decision 318/05/COL was based on the absence of a link between the exemption and the extent of equity in Entra (cf. page 26 of the Decision) [152].
Lisaks väidavad ametiasutused, et tundub, et otsus 318/05/COL põhines asjaolul, et Entra juhtumis puudus seos tasust vabastamise ja omakapitali suuruse vahel (vt otsuse lk 26) [152].
The Norwegian authorities argue that this is not the case in the present case since there was no doubt that, in the absence of an exemption, the duty would have been offset by a contribution in cash for a corresponding amount.
Norra ametiasutused väidavad, et käesolev juhtum on erinev, sest pole kahtlust, et kui tasust ei oleks vabastatud, oleks see hüvitatud vastavas summas rahalise sissemaksega.
It follows from the preparatory works that the size of the equity was set with regard to Mesta AS’ short-term liquidity situation.
Ettevalmistavatest dokumentidest nähtub, et omakapitali suurus määrati Mesta ASi lühiajalise likviidsuse alusel.
Aside from this the Norwegian authorities argue that the exemption from document duty is not selective by reference to the continuity principle which intends to facilitate implementation of measures which are socio-economically desirable.
Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et dokumentide vormistamise tasust ei vabastata valikuliselt, viidates tegevuse jätkuvuse põhimõttele, mille eesmärk on hõlbustada vajalike sotsiaalmajanduslike meetmete rakendamist.
STATE AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 61(1) OF THE EEA AGREEMENT
RIIGIABI EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 1 TÄHENDUSES
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”
To be termed State aid, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement a measure must meet the following four cumulative criteria: The measure must (i) confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business; (ii) the advantage must be granted by the State or through State resources and must (iii) be selective by favouring certain undertakings or the production of certain goods; and (iv) distort competition and affect trade between Contracting Parties.
Et meedet saaks käsitada riigiabina EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab selle puhul olema täidetud neli järgmist kumulatiivset tingimust: i) meede peab andma selle saajatele majandusliku eelise, mida nad oma tavapärase äritegevuse käigus ei saaks; ii) eelis peab olema antud riigi poolt või riigi vahenditest; iii) meede peab olema valikuline, soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ning iv) meede peab kahjustama konkurentsi ja mõjutama lepinguosalistevahelist kaubandust.
In the following it is examined whether these four cumulative criteria are met in the present case.
Järgnevalt vaadeldakse, kas käesoleva juhtumi puhul on kõnealused neli kumulatiivset kriteeriumi täidetud.
Restructuring and reorganisation measures
Ümberkorraldamismeetmed
Mesta AS has received funding from the State for purposes of the costs related to three types of pension packages offered to employees transferred from their previous state employment to Mesta AS.
Mesta AS sai riigilt toetust kulude katmiseks, mis olid seotud kolme liiki pensionipakettidega, mida pakuti riigi teenistusest Mesta ASi üle viidud töötajatele.
The funds cover (i) costs of paying pension contributions corresponding to that of a civil servant between 1 January 2003 and the end of 2007; (ii) costs involved in maintaining employees’ entitlement to a special (early) retirement age; and (iii) costs relating to early pension packages offered between 1 January 2003 and the end of 2005.
Vahenditega kaeti i) riigiteenistujate pensionimaksetele vastavate pensionimaksete kulud ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 2007. aasta lõpuni; ii) töötajate eripensioniea (varase pensionilemineku) õiguse säilitamisega seotud kulud ja iii) 1. jaanuarist 2003 kuni 2005. aasta lõpuni pakutud eelpensionipakettidega seotud kulud.
As a preliminary point, the Authority will comment on certain specific arguments put forward by the Norwegian authorities.
Sissejuhatuseks esitab järelevalveamet märkused Norra ametiasutuste esitatud teatud konkreetsete väidete kohta.
First, the Norwegian authorities have argued that since a potential buyer of the Production Department would have demanded a reduction in the purchase price proportionate to the disadvantages of the restructuring measures, the compensation by the authorities of such disadvantages does not qualify as State aid.
Esiteks väitsid Norra ametiasutused, et kuna tootmisosakonna võimalik ostja oleks nõudnud ostuhinna vähendamist proportsionaalselt ümberkorraldamismeetmetega, ei kujuta sellise halvemuse riigipoolne hüvitamine endast riigiabi.
The Authority observes that the present transaction involves the grant of funding (in the context of an investment), not a sale, and the assessment of whether State aid is involved depends therefore, not on the behaviour of a potential buyer, but on whether such funding results in an economic advantage for Mesta AS.
Järelevalveamet märgib, et käesolev tehing kujutab endast rahaliste vahendite andmist (seoses investeeringuga), mitte müüki ja seega sõltub riigiabi olemasolu sellest, kas selline rahastamine annab Mesta ASile majandusliku eelise, mitte potentsiaalse ostja käitumisest.
The Norwegian authorities have also argued that instead of reducing the value of the contribution in kind, the authorities chose rather to compensate Mesta AS for the costs related to the disadvantage of the restructuring measures.
Samuti väitsid Norra ametiasutused, et mitterahalise sissemakse vähendamise asemel eelistasid ametiasutused hüvitada Mesta ASile ümberkorraldamismeetmetest tuleneva halvemusega seotud kulud.
Since reducing the value of the assets would not involve an advantage, neither does the cost compensation.
Kuna varade väärtuse vähendamine ei oleks eelist andnud, siis ei andnud seda ka kulude hüvitamine.