natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of the CO2 tax is to reduce carbon emissions — according to the Norwegian authorities the purpose is to: ‘set a price on the environmental damage caused by the use of the taxed products and encourage the use of less environmentally harmful products. The tax is applied to ensure a more efficient use of resources and thus lead to positive environmental benefits. The tax is broad and general.’
Süsinikdioksiidimaksu eesmärk on vähendada süsiniku heitkoguseid – Norra ametiasutuste väitel on eesmärk „määrata hind maksustatavate toodete kasutamisest põhjustatud keskkonnakahjule ja soodustada vähem keskkonnakahjulike toodete kasutamist. Maksu rakendatakse ressursside tõhusama kasutamise tagamiseks ja seega avaldab see positiivset keskkonnamõju. Maks on üldine.”
The expansion of the CO2 tax to include natural gas and LPG has been passed by the Norwegian Stortinget (Parliament).
Süsinikdioksiidimaksu laiendamise maagaasile ja veeldatud naftagaasile on heaks kiitnud Norra Stortinget (parlament).
The Government’s proposal was put forward in St.prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte-, avgifts- og tollvedtak and was adopted by the Parliament on 28 November 2006.
Valitsuse ettepanek esitati eelnõus St.prp. nr 1 (2006–2007) Skatte-, avgifts- og tollvedtak ja parlament võttis selle vastu 28. novembril 2006.
In addition to the Parliamentary provision, it is intended that there will be an amendment of the Regulation on Excise Duties (Forskrift om endring av Forskrift om særavgifter).
Lisaks parlamendis vastu võetud õigusnormidele on kavas muuta ka aktsiisimakse käsitlevat määrust (Forskrift om endring av Forskrift om særavgifter).
New Section 3-6-5 of the Regulation sets out the exemption from the CO2 tax for natural gas and LPG used for purposes other than heating buildings.
Määruse uue punktiga 3-6-5 nähakse ette muuks otstarbeks kui hoonete kütmiseks kasutatava maagaasi ja veeldatud naftagaasi vabastus süsinikdioksiidimaksust.
Section 3-6-5(1) states that natural gas and LPG which is used for purposes other than the heating of buildings, commercial buildings and other dwellings is tax exempted.
Punkti 3-6-5 alapunktis 1 on sätestatud, et muuks otstarbeks kui hoonete, ärihoonete ja muude eluruumide kütmiseks kasutatav maagaas ja veeldatud naftagaas on maksust vabastatud.
The exemption does not cover any direct or indirect heating [11].
Maksuvabastus ei hõlma otsest ega kaudset kütmist [11].
Gas which is used in units lower than 20 kg is exempted from the tax under Section 3-6-5(2) of the Regulation.
Määruse punkti 3-6-5 alapunkti 2 kohaselt on maksust vabastatud gaas, mida kasutatakse väiksemates kogustes kui 20 kg.
The Norwegian authorities state that 94 % of the consumption of natural gas and LPG is for purposes other than the heating of buildings.
Norra ametiasutused märgivad, et 94 % tarbitavast maagaasist ja veeldatud naftagaasist kasutatakse muuks otstarbeks kui hoonete kütmiseks.
Only a small percentage of domestic (Norwegian) consumption is related to the heating of buildings because the main consumption of natural gas is for industrial purposes, of which the manufacturing sector forms the dominant part.
Vaid väike osa (Norra) sisetarbimisest on seotud hoonete kütmisega, kuna maagaasi kasutatakse peamiselt tööstuslikul eesmärgil, millest valdava osa moodustab tootmissektor.
According to Statistics Norway, approximately 80 % of the net domestic consumption of gas is related to manufacturing, mining and quarrying.
Norra Statistikaameti andmetel seondub ligikaudu 80 % gaasi sisetarbimisest tootmise ja maavarade kaevandamisega.
The Norwegian authorities further state that half of the consumption of gas in the manufacturing sector is undertaken by StatoilHydro’s methanol production plant at Tjeldbergodden.
Lisaks sellele märgivad Norra ametiasutused, et poole tootmises kasutatavast gaasist tarbib StatoilHydro Tjeldbergoddenis asuv metanoolitehas.
Another large consumer is Hydro, which uses gas in the production of aluminium.
Teine suurtarbija on Hydro, kes kasutab gaasi alumiiniumi tootmisel.
The Norwegian authorities have not informed the Authority of a specific duration or budget for the tax exemption.
Norra ametiasutused ei ole teatanud järelevalveametile maksuvabastuse konkreetset kestust ega eelarvet.
The Authority expressed doubts that the exemption constituted a general measure as had been asserted by the Norwegian authorities.
Järelevalveamet väljendas kahtlust, kas maksuvabastus on üldine meede, nagu Norra ametiasutused on väitnud.
The Authority was concerned that the measure favoured (at least indirectly) certain sectors of the economy to the detriment of others.
Järelevalveamet tundis muret, et meede soodustab (vähemalt kaudselt) teatavaid majandussektoreid teiste kahjuks.
On the basis that the exemption applied only to certain undertakings or the production of certain goods, it was considered that the exemption relieved undertakings from charges that they would normally have to bear in a manner such as to distort competition and effect trade within the EEA.
Kuna maksuvabastust kohaldatakse üksnes teatud ettevõtjate või teatud toodete tootmise suhtes, leidis järelevalveamet, et maksuvabastusega vabastati ettevõtjad konkurentsi kahjustaval ja EMP-sisest kaubandust mõjutaval viisil kuludest, mida nad oleksid muidu pidanud kandma.
On the assumption that the exemption did amount to State aid within the meaning or Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority expressed doubts that a total tax exemption could be considered compatible with either Article 61(2) or 61(3) of the Agreement.
Eeldusel, et maksuvabastus kujutas endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, väljendas järelevalveamet kahtlust, kas täielikku maksuvabastust võib pidada lepingu artikli 61 lõikega 2 või 3 kokkusobivaks.
The Authority received two comments from third parties.
Järelevalveamet sai kolmandatelt isikutelt kaks märkust.
The Norwegian Bio Energy Association [12] concurred with the preliminary conclusions of the Authority expressed in the decision opening the formal investigation, that the measure does indeed amount to a State aid within the meaning of Article 61(1), contending specifically that the measure is selective and inconsistent with the nature and general scheme of the tax system.
Norra Bioenergeetika Assotsiatsioon [12] nõustus järelevalveameti ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud esialgsete järeldustega, et meede kujutab endast tõepoolest riigiabi artikli 61 lõike 1 tähenduses, väites eriti, et meede on valikuline ning ei ole kooskõlas maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.
The organisation added, more broadly, that it considers there to be a lack of logic in the Norwegian CO2 tax system as a whole, referring to a lack of consistency in terms of the sectors and energy sources taxed (asking, for example, why the transport sector and the processing industry are, in effect, exempt), and of the respective levels of taxation.
Kõnealune organisatsioon lisas üldisemalt, et nende arvates ei ole Norra süsinikdioksiidimaksu süsteem tervikuna loogiline, viidates järjekindluse puudumisele seoses maksustatavate sektorite ja energiaallikatega (küsides näiteks, miks transpordisektor ja töötlev tööstus on maksust tegelikult vabastatud) ning vastavate maksumääradega.
The Authority also received a letter enclosing the collective comments of three environmental conservation organisations; Friends of the Earth Norway (Norges Naturvernforbund [13]), Nature and Youth (Natur og Ungdom [14]) and the Zero Emission Resource Organisation [15].
Järelevalveamet sai ka kirja, mis sisaldas ühiseid märkusi kolmelt keskkonnakaitseorganisatsioonilt: Norges Naturvernforbund, [13] Natur og Ungdom [14] ja Zero Emission Resources Organisation [15].
These organisations contend that the CO2 tax should be levied on all emissions of CO2 and also argue that the transport sector and the processing industry should be subject to the tax.
Nimetatud organisatsioonid väidavad, et süsinikdioksiidimaks tuleks kehtestada kõigile süsinikdioksiidi heitkogustele ning leiavad, et maksustada tuleks ka transpordisektor ja töötlev tööstus.
They also propose different levels of taxation to those specified in the legislation.
Samuti teevad nad ettepaneku kehtestada õigusaktides sätestatutest erinevad maksumäärad.
In two letters sent to the Authority after the opening of the formal investigation, the Norwegian authorities repeated their views that, firstly, the measure is in practice (if not formally) a specific tax on heating buildings as opposed to a general tax on natural gas and LPG from which certain uses are exempt, and secondly, that the measure is not selective as the tax on heating buildings is levied on all sectors and undertakings consuming gas.
Kahes kirjas, mis saadeti järelevalveametile pärast ametliku uurimismenetluse algatamist, kordasid Norra ametiasutused oma seisukohti, et meede on tegelikult (kui ka mitte ametlikult) hoonete kütmisele kehtestatud erimaks, mitte maagaasile ja veeldatud naftagaasile kehtestatud üldine maks, millest on mõned kasutusotstarbed vabastatud, ning et kõnealune meede ei ole valikuline, kuna hoonete kütmisele kehtestatud maksu maksavad kõik gaasi tarbivad sektorid ja ettevõtjad.
The aid measure must be granted by the State or through state resources.
Abimeede peab olema antud riigi poolt või riigi ressursside kaudu.
The granting of a tax exemption involves a loss of tax revenues which is equivalent to the granting of state resources (see point 3(3) of the Authority’s State Aid Guidelines on Business Taxation).
Maksuvabastuse andmine tähendab maksutulu kaotust, mis on võrdväärne riigi ressursside andmisega (vt järelevalveameti äriühingute maksustamist käsitlevate riigiabi suuniste punkti 3 alapunkt 3).
Firstly, the aid measure must confer on the beneficiaries advantages that relieve them of charges that are normally borne from their budgets.
Esiteks peab abimeede andma abisaajatele eelised, mis vabastavad nad kuludest, mida nad peaksid oma eelarvest tavaliselt kandma.
Taxation is such a charge, and relief from paying such a charge provides an advantage to the beneficiaries.
Maksustamine on selline kulu ning vabastamine sellest annab abisaajatele eelise.
Secondly, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Teiseks peab abimeede olema valikuline, soodustades „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”.
Environmental taxes do not amount to a State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA agreement in so far as they are general measures which do not favour particular firms or sectors of industry.
Keskkonnamaks ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui tegemist on üldise meetmega, mis ei soodusta konkreetseid ettevõtjaid või tööstusharusid.
However, exceptions to a general tax do fall within Article 61(1) if they are aimed at certain firms or sectors, unless those exceptions are justified by the nature or general scheme of the tax system.
Üldisest maksust tehtavad erandid kuuluvad siiski artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse, kui need on suunatud teatud ettevõtjatele või sektoritele ja kui neid erandeid ei saa õigustada maksusüsteemi olemuse või üldise ülesehitusega.
The Norwegian authorities argue that the limitation of the tax to the heating of buildings is a general measure which is open to all undertakings and sectors.
Norra ametiasutused väidavad, et maksu piiramisel hoonete kütmisega on tegemist kõigile ettevõtjatele ja sektoritele suunatud üldise meetmega.
All sectors and undertakings using natural gas or LPG to heat buildings are liable to the tax for this use, whereas sectors and undertakings which (also) use natural gas or LPG in the production process or for any other purpose than heating of buildings are not liable to taxation on the gas used for those other purposes.
Kõik sektorid ja ettevõtjad, kes kasutavad hoonete kütmiseks maagaasi või veeldatud naftagaasi, on kohustatud selle kasutamise eest maksu maksma, samal ajal kui sektorid ja ettevõtjad, kes kasutavad maagaasi või veeldatud naftagaasi (ka) tootmisprotsessis või mis tahes muuks otstarbeks peale hoonete kütmise, ei pea nendeks muudeks otstarveteks kasutatava gaasi eest maksu maksma.
A manufacturer who also uses natural gas or LPG for the heating of, for example, administrative buildings would pay the tax for that use in the same way as any other undertaking, whereas the manufacturer would not be subject to any taxation for the natural gas or LPG used in the production process.
Tootja, kes kasutab maagaasi või veeldatud naftagaasi muu hulgas näiteks haldushoonete kütmiseks, maksaks selle kasutamise eest maksu samamoodi nagu teised ettevõtjad, kuid ta ei maksaks maksu tootmisprotsessis kasutatava maagaasi või veeldatud naftagaasi eest.
As referred to above, the Norwegian authorities have also submitted that they consider the notified measure not to be an exemption from a CO2 tax on gas for certain sectors, but rather the introduction of a limited tax on the use of gas for the heating of buildings, i.e. the tax (on heating buildings) is a burden for those upon whom the tax is levied rather than an exemption and advantage for the many who consume gas in a way which is not subject to the tax.
Nagu eespool märgitud, on Norra ametiasutused ka väitnud, et nende arvates ei ole teatatud meede teatud sektorite vabastamine gaasi süsinikdioksiidimaksust, vaid see on pigem piiratud maksu kehtestamine gaasi kasutamisele hoonete kütmiseks, st et maks (hoonete kütmiselt) on pigem koorem nende jaoks, kellele see kehtestatakse, mitte maksuvabastus või eelis paljude jaoks, kes tarbivad gaasi viisil, mis ei ole maksustatud.
The Norwegian authorities emphasise that 94 % of the gas used in Norway is used for purposes other than heating buildings, in other words only 6 % of the gas consumed will be taxed.
Norra ametiasutused rõhutavad, et 94 % Norras tarbitavast gaasist kasutatakse muuks otstarbeks kui hoonete kütmiseks, mis teisisõnu tähendab, et maksustatakse üksnes 6 % tarbitavast gaasist.
The Authority notes, however, that under Norwegian statute natural gas and LPG have been introduced as new products in Section 1 of the budgetary chapter which provides for a CO2 tax on mineral products, and the relief from taxation for uses other than heating has been incorporated into the section of the budgetary chapter which deals with exemptions from the tax.
Järelevalveamet märgib siiski, et maagaas ja veeldatud naftagaas on Norra põhiseaduse alusel lisatud uute toodetena mineraalsete maavarade süsinikdioksiidimaksu sätestava eelarve peatüki punkti 1 ning et maksuvabastus muude otstarvete puhul peale hoonete kütmise on lisatud maksuvabastusi käsitlevasse eelarve peatüki punkti.
The Authority is also conscious of the judgment of the EFTA Court in the Norwegian electricity tax exemption case [16] where the Kingdom of Norway argued that, notwithstanding legislative provisions which referred to certain sectors (mining and manufacturing) being exempt from the tax on electricity, the reality was that only certain uses of electricity were exempt.
Samuti on järelevalveamet teadlik EFTA kohtu otsusest Norra elektrimaksust vabastuse kohtuasjas, [16] milles Norra Kuningriik väitis, et hoolimata õigusnormidest, mis osutasid teatud sektorite (kaevandamine ja tootmine) vabastamisele elektrimaksust, olid tegelikult vabastatud üksnes elektri teatud kasutusotstarbed.
The EFTA court noted the established case law which states that it is the effect and not the form of an aid which is decisive and concluded also (at paragraph 79 of its judgment) that:
EFTA kohus viitas väljakujunenud kohtupraktikale, mille kohaselt on otsustav on abi mõju, mitte vorm, ning tegi ka (oma otsuse punktis 79) järgmise järelduse: „Esiteks kehtestati määrusega erand üldreeglist, et elektritarbimise eest tuleb maksta maksu. Selle mõistmine viisil, nagu seda mõistavad taotlejad, nimelt et määrusega kehtestatakse maksukohustus üksnes elektri teatud kasutusotstarbe puhul, oleks vastuolus kõnealuse maksusüsteemi ülesehitusega ning muudaks vastupidiseks reegli ja erandi tavapärast suhte, mida kinnitab sõna „erand” selgesõnaline kasutamine määruses.
Furthermore, the Authority is conscious of the principle re-affirmed by the European Court of Justice in its recent judgment in the British Aggregates case [17].
Peale selle on järelevalveamet teadlik põhimõttest, mida Euroopa Kohtu kinnitas taas oma otsuses kohtuasjas British Aggregates [17].
The Court (setting aside the judgment of the Court of First Instance in this respect) confirmed that in assessing the applicability of Article 87(1) of the EC Treaty, no account can be taken of the purpose or objective of a particular measure, and the only test when assessing selectivity is the extent to which the measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others which are in a comparable legal and factual situation.
Euroopa Kohus (lükates sellega seoses kõrvale Esimese Astme Kohtu otsuse) kinnitas, et EÜ lepingu artikli 87 lõike 1 kohaldatavuse hindamisel ei saa võtta arvesse konkreetse meetme otstarvet või eesmärki ning et valikulisuse hindamisel on ainus kriteerium see, millises ulatuses kujutab meede endast eelist teatud ettevõtjatele võrreldes teiste võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjatega.
In his opinion on the case [18], Advocate General Mengozzi also questioned the focus the Court of First Instance had had on the formal aspect of the measure in question, stating that: ‘In terms of the impact on competition … there is no great difference between, on the one hand, the imposition of a general tax with an exemption for certain beneficiaries, and, on the other hand, the imposition of a tax on certain taxable persons to the exclusion of others who are in a comparable position.’ [19]
Oma ettepanekus [18] kõnealuses kohtuasjas asetas kohtujurist Mengozzi kahtluse alla ka Esimese Astme Kohtu keskendumise hinnatava meetme formaalsele aspektile, öeldes: „Konkurentsimõju seisukohast ei ole siiski olulist erinevust ühtse maksu, millest tehakse kindlaksmääratud isikutele erand, ja kindlaksmääratud isikute suhtes kehtestatud maksukohustuse vahel, millest tehakse teiste võrreldavas olukorras olevate isikute suhtes erand” [19].
In assessing whether the measure is selective or amounts to a general measure as argued by the Norwegian authorities, the Authority must identify the system of reference, i.e. it must compare the position of undertakings who receive the benefit of the exemption, with that of any other undertakings which are in the same legal and factual situation who do not receive the benefit [20].
Hinnates seda, kas meede on valikuline või kujutab endast üldist meedet, nagu väidavad Norra ametiasutused, peab järelevalveamet tegema kindlaks võrdlussüsteemi, st ta peab võrdlema maksuvabastusest kasu saavate ettevõtjate seisundit teiste ettevõtjate seisundiga, kes on sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras ja kes kõnealust kasu ei saa [20].
The Authority identifies the system of reference, therefore, as all sectors and undertakings subject to the CO2 tax, meaning those who consume or produce mineral oil, petroleum, LPG or natural gas.
Järelevalveamet teeb seega võrdlussüsteemina kindlaks kõik süsinikdioksiidimaksuga maksustatavad sektorid ja ettevõtjad, st need, kes tarbivad või toodavad mineraalõli, bensiini, veeldatud naftagaasi või maagaasi.
Given that the exemption applies only to the use of LPG and natural gas (and further only to certain uses of LPG and natural gas), the Authority considers the measure to be selective as it favours only certain undertakings and the production of certain goods.
Kuna maksuvabastust kohaldatakse üksnes veeldatud naftagaasi ja maagaasi kasutamisele (ja lisaks sellele üksnes veeldatud naftagaasi ja maagaasi teatud kasutusotstarvetele), leiab järelevalveamet, et meede on valikuline, kuna soodustab üksnes teatud ettevõtjaid ja teatud kaupade tootmist.
The Authority also notes in this context that the Court of Justice, in its Adria Wien Pipeline GmbH ruling [21], found that at an energy tax exemption (applicable only to undertakings primarily engaged in the production of goods) was selective, noting that ‘neither the large number of eligible undertakings nor the diversity and size of the sectors to which those undertakings belong provide any grounds for concluding that a State initiative constitutes a general measure of economic policy’.
Samuti viitab järelevalveamet sellega seoses Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Adria Wien Pipeline GmbH, [21] milles kohus leidis, et vabastus energiamaksust (mida kohaldati üksnes peamiselt kaupade tootmisega tegelevate ettevõtjate suhtes) oli valikuline, märkides, et „ei abikõlblike ettevõtjate suur arv ega sektorite mitmekesisus ja suurus, millesse need ettevõtjad kuuluvad, anna põhjust järeldada, et riigi algatus on üldine majanduspoliitiline meede”.
On the basis that the measure is selective, the Authority must, therefore, assess whether this selectivity is justified by the nature or general scheme of the taxation system.
Kuna meede on valikuline, peab järelevalveamet seega hindama, kas valikulisus on õigustatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.
In order to do so the Authority must first of all assess the objective of the tax in question and subsequently decide whether the exemption is consistent with that logic.
Selleks peab järelevalveamet kõigepealt hindama kõnealuse maksu eesmärki ja seejärel otsustama, kas maksuvabastus on selle loogikaga kooskõlas.
The objective of the CO2 tax is to reduce carbon emissions.
Süsinikdioksiidimaksu eesmärk on vähendada süsiniku heitkoguseid.
In this case each of the mineral products (mineral oil, petroleum, natural gas and LPG) is covered by the same legal provision introducing taxation for environmental purposes.
Käesoleval juhul kuuluvad kõik mineraalsed maavarad (mineraalõli, bensiin, maagaas ja veeldatud naftagaas) sama õigusnormi kohaldamisalasse, millega kehtestatakse keskkonnakaitse eesmärgil maksustamine.
It is not apparent to the Authority how the environmental logic of pricing the effects of carbon emissions can be reconciled within a system that excludes sectors that consume natural gas or LPG from taxation, when these sectors could be able to reduce CO2 emissions by either curtailing the use of gas or switching to more environmentally friendly products.
Järelevalveametile ei ole selge, kuidas süsiniku heitkoguste mõjule hinna määramise keskkonnakaitsel põhinevat loogikat saab sobitada süsteemiga, mis jätab maksustamise alt välja maagaasi või veeldatud naftagaasi tarbivad sektorid, kui need sektorid võiksid olla suutelised vähendama süsinikdioksiidi heitkoguseid, piirates gaasi kasutamist või asendades selle keskkonnasäästlikumate toodetega.
It is for the EEA State which has introduced such a differentiation to show that it is justified by the nature or general scheme of the system in question [22].
Sellise diferentseerimise kehtestatud EMP liikmesriik peab näitama, et seda õigustab asjaomase süsteemi olemus või üldine ülesehitus [22].
Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties
Konkurentsi kahjustamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele
The aid measure must threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.
Abimeede peab ähvardama kahjustada konkurentsi ja mõjutama lepinguosaliste vahelist kaubandust.
Reductions in levels of taxation payable by undertakings strengthen their financial position in comparison with their competitors.
Ettevõtjate maksumäärade vähendamine tugevdab nende majanduslikku seisundit võrreldes konkurentidega.
The aid scheme applies to all sectors, with potential beneficiaries active on a large number of markets in which there is trade within the EEA.
Abikava kohaldatakse kõigi sektorite suhtes ning võimalikud abisaajad tegutsevad paljudel turgudel, kus toimub EMP-sisene kaubandus.
Two of the beneficiaries are, for example, Hydro and StatoilHydro, companies which both operate internationally.
Näiteks kaks abisaajat on Hydro ja StatoilHydro, kes on rahvusvahelisel tasandil tegutsevad ettevõtjad.