natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As such, the amount of aid granted under the present scheme does not bear any relation to the additional transport costs actually incurred by a particular undertaking, and is not calculated in line with the above-mentioned provisions of the State Aid Guidelines.
Praeguse korra raames antud abil ei ole sellisel kujul mingisugust otsest seost vastava ettevõtja tegelike täiendavate transpordikuludega ja seda ei arvutata vastavalt riigiabi suuniste eespool nimetatud sätetele.
The Authority therefore concluded that the present regionally differentiated social security contributions did not qualify for the derogation provided for under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Seetõttu järeldas järelevalveamet, et praegusele diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu korrale ei laiene EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c ettenähtud erand.
While a continuation of the current Norwegian scheme would be incompatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement and the State aid Guidelines, recourse to Article 61(3)(c) should not be fully excluded, where a transitional arrangement phasing out that aid, would have the effect of avoiding an otherwise serious adverse economic effect to one or several regions.
Kuigi Norra praeguse kehtiva korra jätkumine oleks kokkusobimatu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja riigiabi suunistega, ei tuleks artikli 61 lõike 3 punktile c tuginemist täielikult välistada, kui seda abi järk-järgult kaotava üleminekukorralduse mõjul välditakse muidu tõsiseid negatiivseid majanduslikke tagajärgi ühele või mitmele piirkonnale. Sellisel juhul võiks üleminekukorraldust lugeda erandkorras vajalikuks ja põhjendatuks viimaks riigiabi meetmed vastavusse riigiabi normidega ja võimaldamaks ettevõtjatel kohaneda uue majanduskeskkonnaga.
Under such circumstances, transitional arrangements might exceptionally be considered necessary and justified, in order to align the State aid measures with the requirements of the State aid rules, and to enable undertakings to adapt to the new economic environment [18].
Sellegipoolest peab piirkonnale tervikuna avalduvate ebasoodsate majanduslike tagajärgede nõue olema range, sest konkreetse abimeetme kokkusobivuse hindamisel ei saa lähtuda finantstagajärgedest, mida põhjustavad negatiivsed riigiabi otsused üksikutele ettevõtjatele. [18] Sellegipoolest peab piirkonnale tervikuna avalduvate ebasoodsate majanduslike tagajärgede nõue olema range, sest konkreetse abimeetme kokkusobivuse hindamisel ei saa lähtuda finantstagajärgedest, mida põhjustavad negatiivsed riigiabi otsused üksikutele ettevõtjatele.
However, the requirement of such adverse economic effects to a region as a whole must be set high, since financial consequences of negative State aid decisions for single undertakings do not have any bearing on the compatibility assessment of a particular aid measure [19].In the light of the above, the Authority will assess whether the notified transition period of three years for zones 3 and 4 is objectively necessary and justified in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation [20].3.2.
[19]Arvestades eelnevat, hindab järelevalveamet, kas 3. ja 4. tsooni osas teatatud kolmeaastane üleminekuperiood on objektiivselt vajalik ning põhjendatud, võimaldades kõnealustel ettevõtjatel vajalikul määral kohaneda uue olukorraga. [20]3.2.
Is a transition period of three years for zones 3 and 4 necessary and justified?
Kas kolmeaastane üleminekuperiood on 3. ja 4. tsoonile vajalik ja põhjendatud?
The Norwegian authorities notably argued in the notification that no transitional period, or a very short one, would inter alia create uncertainty and crises in a large number of regional businesses and may severely hurt economic development in these regions.
Norra ametivõimud väitsid teatises eelkõige, et üleminekuperioodi puudumine või väga lühike üleminekuperiood tekitaks piirkonna paljude ettevõtjate jaoks muuhulgas ebakindlust ja kriisiolukorra ning võib tõsiselt kahjustada nende piirkondade majandusarengut.
In the comments to the decision to open an investigation (see point I 5 above, in particular table 3), the Norwegian authorities inter alia submitted calculations regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Uurimise alustamise otsuse kohta saadetud märkustes (vt eespool I peatüki punkti 5 ja eelkõige tabelit 3) esitasid Norra ametivõimud muuhulgas kalkulatsioonid ühe- ja kaheaastase üleminekuperioodi mõjude kohta mõlemas tsoonis ja võrdluse teatatud kolmeaastase perioodiga.
The Authority notes that, according to the calculations presented by the Norwegian authorities, if the regional differentiation of the social security contributions were to be abolished, and based on an assumption of no incidence effects, it would lead to an employment reduction in the private sector of 15400 persons in zone 4 and 2900 persons in zone 3, as a direct effect of the increase in total wage costs.
Järelevalveamet märgib, et Norra ametivõimude esitatud kalkulatsioonide järgi väheneks sotsiaalkindlustusmaksu piirkondliku diferentseerituse kaotamisel ja eeldusel, et puuduvad maksukoormuse mõjud, palgakulude kasvu otsese tagajärjena erasektori tööhõive 4. tsoonis 15400 inimese võrra ja 3. tsoonis 2900 inimese võrra.
The Authority furthermore notes that the profitability for enterprises in zones 3 and 4 is low.
Lisaks märgib järelevalveamet, et 3. ja 4. tsooni ettevõtete kasumlikkus on väike.
According to the Norwegian authorities, a (full) tax increase, taking the de minimis possibility into account, would, for the year 2001, correspond to about 24 % of total operating profit for companies in zone 3 and, correspondingly, almost 40 % in zone 4.
Norra ametivõimude andmetel vastab (täielik) maksumäärade kasv, võttes arvesse vähese tähtsusega abi taseme kohaldamise võimalust, 2001. aastal ligikaudu 24 protsendile 3. tsooni äriühingute kogu tegevuskasumist ja ligikaudu 40 protsendile 4. tsooni äriühingute kogu tegevuskasumist.
Without a transitional period, the increase in the social security tax corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 3 and 4, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Üleminekuperioodita vastab sotsiaalkindlustusmaksu tõus kohesele ettevõtete tööjõukulude kasvule 3. tsoonis 8,6 % ja 4. tsoonis 7,2 % (niipea kui ületatakse vähese tähtsusega abitase).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004, almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Eeldades üldist palkade kasvu vastavalt ametivõimude prognoosile, tähendaks üleminekuperioodi puudumine 3. ja 4. tsooni ettevõtete jaoks tööjõukulude kasvu, mis oleks ligikaudu kolm korda suurem tööjõukulude tavapäraselt eeldatavast kasvust (arvestamata vähese tähtsusega abi).
The Authority also observes that a gradual phasing out of the differentiated tax rates over a period of three years means that the annual cost increases for the undertakings will be spread over this period.
Järelevalveamet täheldas samuti, et diferentseeritud maksumäärade järkjärguline kaotamine kolme aasta jooksul tähendab ettevõtjate aastase kulu jaotumist selle perioodi peale.
An immediate abolishment of the current system would, in reality, imply a cost shock to the enterprises concerned.
Praeguse korra kohene kaotamine tähendaks ettevõtetele tegelikult kuludest põhjustatud šokki.
An appropriate transition period will mitigate the shock effects and give the undertakings time to adjust to a new economic environment.
Asjakohane üleminekuperiood leevendaks seda šokki ja annaks ettevõtjatele aega kohaneda uue majanduskeskkonnaga.
In this context, the Authority takes note of the arguments brought forward by the Norwegian authorities that adjustments in the price and wage formation is a process that takes time.
Sellega seoses võtab järelevalveamet teadmiseks Norra ametivõimude esitatud väited, et hindade korrigeerimine ja palkade kujunemine on aeganõudev protsess.
Downward wage rigidity is by itself a commonly observed phenomenon.
Palkade languse teatav jäikus on iseenesest üldine fenomen.
In a regional context, this fact may be reinforced when wage negotiations, to a large extent, are organised at the national level.
Piirkondlikul tasandil võib see asjaolu võimenduda, kui palgaläbirääkimised toimuvad suures osas riiklikul tasandil.
Some undertakings may more easily than others, increase prices on their products as a response to increased wage costs.
Mõnedel ettevõtjatel on kergem kasvanud palgakuludega toime tulla, tõstes toodete hindu.
This may result in bankruptcies or closure of business activities.
See võib kaasa tuua ettevõtete pankrotistumist või sulgemisi.
Wage moderation or enhanced productivity are measures that would rectify the consequences of increased social security contributions, but any effects of such factors must be expected to materialise only in the longer run.
Sotsiaalkindlustusmaksu tõusust tingitud tagajärgi tasakaalustaksid mõõdukad palgad ja suurem tootlikkus, kuid kõigi selliste tegurite mõju ilmneb tõenäoliselt alles pikema aja vältel.
All undertakings will benefit from the introduction of the de minimis scheme.
Vähese tähtsusega abi põhimõtte rakendamisest saavad kasu kõik ettevõtjad.
However, the effect will be significant only for very small enterprises, gradually becoming rather insignificant as the enterprises become larger.
Siiski on mõju märkimisväärne üksnes väga väikeste ettevõtete jaoks ja see mõju muutub seda vähemolulisemaks, mida suurem on ettevõte.
An example may illustrate this:
Seda võib iseloomustada ühe näite abil:
In zone 4, the tax rate applicable for de minimis purposes is 5,1 % (the rate in 2003), which is 9 percentage points lower than the rate in zone 1.
tsoonis kohaldatakse vähese tähtsusega abile 5,1 protsendist (2003. aasta määr) maksumäära, mis on 1. tsooni maksumäärast 9 % võrra madalam.
An undertaking with a wage bill before social security taxes of NOK 3 million (or lower) will benefit fully from the de minimis scheme in the sense that it will continue to pay the same amount in social security contributions as today.
Ettevõtja, kelle palgafond on enne sotsiaalkindlustusmaksu 3000000 NOKi (või väiksem) saab vähese tähtsusega abi tasemest täiel määral kasu, st ta maksab jätkuvalt praegusega samasuurust sotsiaalkindlustusmaksu.
9 % tax relief of an amount of NOK 3 million is NOK 270000.
maksusoodustus 3000000 NOKi suuruselt summalt on 270000 NOKi.
Firms with larger wage bills will also get this benefit for a wage amount up to NOK 3 million but for wage bills exceeding this amount, they will have to pay a higher rate.
Suurema palgafondiga ettevõtted saavad 3000000 NOKi suuruse summa ulatuses samuti seda soodustust, kuid seda summat ületava palgafondi osa pealt peavad nad maksma kõrgema maksumäära järgi.
Undertakings with wage bills in the range of NOK 3 million will, on average, employ some 10 persons.
3000000 NOKi suuruse palgafondiga ettevõttes töötab umbes 10 töötajat.
For a medium sized enterprise with some 250 employees, the wage bill would be in the range of NOK 75 million.
Ligikaudu 250 töötajaga keskmise suurusega ettevõtte palgafond oleks umbes 75 miljonit NOKi.
Being subject to a full tax rate of 14,1 %, the social security bill will be more than NOK 10 million.
Kohaldades 14,1protsendist täielikku maksumäära, on sotsiaalkindlustusmaks üle 10 miljoni NOKi.
A tax relief of NOK 270000 will thus not be very significant.
Seega ei ole 270000 NOKi suurune maksusoodustus eriti oluline.
Based on key figures for non-financial joint stock companies, the Norwegian authorities have calculated that approximately 50 % of the total wage cost basis for these companies would fall outside the scope of the de minimis rule in zones 3 and 4.
Aktsiaseltside, v.a finantsteenuseid osutavate põhinäitajate alusel on Norra ametivõimud arvutanud välja, et 3. ja 4. tsoonis jääks ligikaudu 50 % nende ettevõtete palgakulu kogusummast vähese tähtsusega abi reegli raamest välja.
The conclusion of the effect of the de minimis scheme is that it alleviates the shock effect of a sudden rise in social security taxes (even eliminates it for the very small firms employing some 10 persons or less), but around 50 % of overall employment is in enterprises where the effects of the scheme will be limited.
Vähese tähtsusega abi põhimõtte mõju järelm on, et see leevendab sotsiaalkindlustusmaksu järsust tõusust tingitud šokki (kaotades selle isegi täielikult väga väikeste ettevõtete osas, kus töötab 10 või vähem inimest), kuid tööhõive kogunäitajast ligikaudu 50 % annavad ettevõtted, kus selle taseme mõju on piiratud.
Another compensatory measure is the intended introduction of a direct transport aid scheme (the notified direct transport scheme will be subject to a separate decision).
Teiseks tasandusmeetmeks on transpordi otsetoetuse korra kavandatud juurutamine (teatatud transpordi otsetoetust käsitletakse eraldi otsuses).
While the notified direct transport aid would help certain undertakings that have long and costly transports of goods, this scheme would, however, not fully compensate for the abolition of reduced social security rates.
Kuigi teatatud transpordi otsetoetus aitaks teatud ettevõtjaid, kelle kaubavedu on pikk ja kulukas, ei kompenseeriks see kord siiski täielikult sotsiaalkindlustusmaksu alandatud määrade kaotamist.
Furthermore, many undertakings, for example in the service industries, would not have the possibility to benefit from this scheme.
Lisaks oleks paljudel ettevõtjatel näiteks teenuste sektoris võimalus sellest korrast kasu saada.
It should also be mentioned that, according to the notified direct transport aid scheme, any benefits from reduced social security taxes, would be deducted from any calculated transport aid.
Tuleks märkida ka seda, et teatatud transpordi otsetoetuse kava järgi lahutatakse väljaarvestatud transporditoetusest kogu sotsiaalkindlustusmaksu alandatud määradest saadud tulu.
According to the notifications from Norway, in case of an approval by the Authority, transport aid would then be phased in as aid through reduced social security taxes is phased out.
Vastavalt Norra teatisele viidaks järelevalveametilt nõusoleku saamisel transporditoetused järk-järgult sisse, kaotades samas järk-järgult sotsiaalkindlustusmaksu alandatud määrade kaudu saadavat abi.
Concerning the difference in tax rates between zones 3 and 4, the Authority notes that the difference is not very big and that a shorter period for zone 3 than for zone 4 would imply a steeper rise in wage costs for enterprises in the former than in the latter zone.
Seoses 3. ja 4. tsooni maksumäärade erinevusega märgib järelevalveamet, et erinevus ei ole väga suur ja et 3. tsoonile 4. tsooni omast lühema perioodi kehtestamine tähendaks samas 3. tsooni ettevõtetele 4. tsooni ettevõtetest järsemat palgakulude suurenemist.
The Authority is therefore of the opinion that any transition period in the two zones should be of equal length.
Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et nende kahe tsooni üleminekuperiood peaks olema sama pikk.
Concerning the question of a transition period as such, the Authority is of the view that such a period would be necessary for zones 3 and 4 to dampen the shock effects that would follow from an immediate application of the full social security tax.
Üleminekuperioodi kui sellise osas on järelevalveamet seisukohal, et see oleks 3. ja 4. tsoonile vajalik sotsiaalkindlustusmaksu täismäära kohesest kohaldamisest tuleneva šoki leevendamiseks.
As regards the length of a transition period, the Authority considers that the Norwegian authorities have demonstrated that time will be needed for undertakings to adjust to the new economic reality.
Üleminekuperioodi pikkuse osas on järelevalveamet seisukohal, et Norra ametivõimud on näidanud, et ettevõtjad vajavad seda aega kohanemiseks uue majandusliku tegelikkusega.
On the basis of this information and the arguments provided, a period of three years seems appropriate.
Nimetatud teabe ja esitatud põhjenduste alusel tundub kolmeaastane periood olevat asjakohane.
In addition to the arguments mentioned above, it should also be emphasised that the system of differentiated social security taxes has been in effect for almost 30 years and that undertakings have taken their decisions on location and investment under such a system.
Lisaks eelnimetatud põhjendustele tuleks samuti rõhutada, et sotsiaalkindlustusmaksu diferentseeritud määrade kord on kehtinud peaaegu 30 aastat ja et ettevõtted on teinud oma asukoha- ja investeerimisotsused nimetatud korrast lähtudes.
This also calls for some transitory arrangements.
See tingib samuti teatud üleminekukorralduse vajaduse.
It has to be borne in mind that the current case does not relate to a single undertaking receiving aid, but to all undertakings in a whole region.
Tuleb pidada meeles, et kõnealune juhtum ei puuduta mitte teatud üksikut abisaavat ettevõtjat, vaid kõiki ettevõtjaid terves piirkonnas.
These are undertakings that at the outset, and as a whole, are in a weak competitive position.
Need on ettevõtjad, kelle konkurentsivõime on alguses tervikuna nõrk.
Increasing taxes will further weaken their position.
Maksumäärade kasv nõrgendab nende konkurentsivõimet veelgi.
However, it is important to note that the notified aid measure involves operating aid.
Siiski on oluline märkida, et teatatud abimeede hõlmab tegevusabi.
Regional aid aimed at reducing firms current expenses (operating aid) is normally prohibited.
Tavaliselt on ettevõtete jooksvate kulude vähendamisele suunatud piirkondlik abi (tegevusabi) keelatud.
Exceptionally, however, such aid may be granted, for example, in regions of low population density, where the aid partly offsets additional transport costs [21].
Sellist abi võib erandkorras siiski anda näiteks madala rahvastikutihedusega piirkondades, kui abi kompenseerib osaliselt täiendavad transpordikulud.
As shown in Table 1 above, zones 3 and 4 are low population density regions, less than 12,5 inhabitants per square kilometre.
Nagu eespool tabelist 1 ilmnes, on 3. ja 4. tsoon madala rahvastikutihedusega piirkonnad, kus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta.
The Authority has to ensure that aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Järelevalveamet peab tagama, et see abi ei mõjutaks kaubandustingimusi negatiivselt nii, et see oleks vastuolus üldise huviga.
This is especially important where operating aid is at stake.
Tegevusabi korral on see eriti oluline.
On the other hand, the Authority has to consider the serious economic and social adverse effects that an abrupt termination of the notified scheme would cause.
Teisalt peab järelevalveamet arvestama tõsiste negatiivsete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, mida teatatud korra äkiline lõpetamine põhjustaks.
In carrying out this balancing act, the Authority considers it strictly necessary that the Norwegian authorities comply with the set three-year transitional phasing out deadline.
Kõnealust tasakaalustavat tegevust läbi viies peab järelevalveamet äärmiselt vajalikuks, et Norra ametivõimud järgiksid järkjärguliseks kaotamiseks kindlaksmääratud üleminekuperioodi kolmeaastast tähtaega.
In the Authority's view, a gradual phasing out of the current scheme in the economically fragile zones of 3 and 4, limited to three years, does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest, under the particular circumstances of this case and having regard to all of the above considerations.
Kõnealuse juhtumi tingimusi ja kõiki eelnimetatud kaalutlusi arvestades ei avalda järelevalveameti arvates praeguse korra kolme aasta vältel järkjärguline kaotamine 3. ja 4. tsoonis kaubandustingimustele negatiivset, üldise huviga vastuolus olevat mõju.
The Authority concludes, with reference to the arguments above and given the particular circumstances of this case, that the notified three-year transitional period for the regionally differentiated social security contributions in zones 3 and 4 can be authorised by the Authority,
Viidates eelnimetatud põhjendustele ja arvestades kõnealuse juhtumi tingimusi, on järelevalveamet seisukohal, et ta võib piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu osas lubada kolmeaastast üleminekuperioodi 3. ja 4. tsoonis,
The State aid which Norway is planning to implement in form of the notified transitional period for the regionally differentiated social security contributions in zones 3 and 4 is authorised under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Riigiabi, mida Norra kavatseb rakendada piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu osas teatatud üleminekuperioodi kujul 3. ja 4. tsoonis, on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel lubatud.
This decision is addressed to the Kingdom of Norway.
Käesolev otsus on suunatud Norra Kuningriigile.
This decision is authentic in the English language.
Ingliskeelne otsus on autentne.
Done at Brussels, 12 November 2003.
Brüssel, 12. november 2003
College Member
kolleegiumi liige
Hereinafter referred to as the EEA Agreement.
Edaspidi: “EMP leping”.
Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.
Edaspidi: “järelevalve- ja kohtuleping”.
Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (State Aid Guidelines), adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994.
Riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad (riigiabi suunised), mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994. aastal.
Published in the Official Journal of the European Communities L 231 of 3 September 1994, p. 1.
Avaldatud Euroopa Ühenduse Teatajas L 231, 3. september 1994, lk 1.
The Guidelines were last amended 5 November 2003 (not yet published in the Official Journal).
Suunised muudeti viimati 5. novembril 2003. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Decision of the EFTA Surveillance Authority No 172/02/COL (OJ C 52, 6. 3.2003, p. 16) and EEA Supplement No 13, 16.3.2003, p. 1.
EFTA Järelevalveameti otsus nr 172/02/COL (ELT C 52, 6.3.2003, lk 16), ja EMP lisa nr 13, 16.3.2003, lk 1.
OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3.10.2002, p. 42.
EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56, ja EMP lisa nr 49, 3.10.2002, lk 42.
OJ L 10, 13. 1.2001, p. 30.
EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.
EFTA Surveillance Authority Decision No 141/03/COL of 16 July 2003 (OJ C 216, 11. 9.2003, p. 3) and EEA Supplement No 45, 11.09.2003, p. 1.
EFTA Järelevalveameti otsus nr 141/03/COL, 16. juuli 2003 (ELT C 216, 11.9.2003, lk 3), ja EMP lisa nr 45, 11.9.2003, lk 1.
EFTA Surveillance Authority Decision No 141/03/COL of 16 July 2003 (OJ C 216, 11.9.2003, p. 3) and EEA Supplement No 45, 11. 9.2003, p. 1.
EFTA Järelevalveameti otsus nr 141/03/COL, 16. juuli 2003 (ELT C 216, 11.9.2003, lk 3), ja EMP lisa nr 45, 11.9.2003, lk 1.
EFTA Surveillance Authority Decision No 228/99/COL (OJ C 3, 6.1.2000, p. 3) and EEA Supplement No 1, 6.1.2000.
EFTA Järelevalveameti otsus nr 228/99/COL (EÜT C 3, 6.1.2000, lk 3), ja EMP lisa nr 1, 6.1.2000.
OJ L 244, 14. 9.2001, p. 32.
EÜT L 244, 14.9.2001, lk 32.
Decision No 172/02/COL.
Otsus nr 172/02/COL.
The Standing Committee of the EFTA States decided on 1 July 2003 (No 2/2003/SC) that the present scheme in zone 5 is compatible with the functioning of the EEA Agreement due to the exceptional circumstances in this zone (see point 1 above).
EFTA riikide alaline komitee otsustas 1. juulil 2003. aastal (nr 2/2003/SC), et 5. tsoonis kehtiv süsteem on selle tsooni erandlike asjaolude tõttu EMP lepinguga kokkusobiv (vt eespool punkt 1).
‘En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift’.
“En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift”.
Møreforskning, arbeidsrapport M 0309, see website: www.mfm.no
Møreforskning, arbeidsrapport M 0309, vt veebileht: www.mfm.no
EFTA Court Case E-6/98, The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court, p. 74.
EFTA kohtu kohtuasi E-6/98, Norra valitsus versus EFTA järelevalveamet [1999] EFTA kohtu aruanne, lk 74.