natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In their comments to the opening decision the Norwegian authorities provided more factual information relevant for the assessment of the measures subject to the formal investigation.
Norra ametiasutused esitasid oma märkustes algatamisotsuse kohta üksikasjalikuma teabe ametliku uurimisega hõlmatud meetmete hindamiseks.
This information has been incorporated in the sections above.
See teave on lisatud allpool esitatud osadesse.
In addition to those facts, the Norwegian authorities have provided the Authority with a report dated 25 May 2012 on the efficiency of AS Sporveisbussene for the years 1999 and 2002 commissioned by the Norwegian authorities from an independent consultant by the name of Asplan Viak AS (“the Asplan Viak Report”) [69].
Lisaks neile faktidele on Norra ametiasutused esitanud järelevalveametile 25. mai 2012. aasta aruande ettevõtja AS Sporveisbussene tõhususe kohta aastatel 1999 ja 2002, mille Norra ametiasutused tellisid sõltumatult konsultandilt Asplan Viak AS (edaspidi „Asplan Viak’i aruanne”) [69].
In the report, Asplan Viak AS compared the costs of AS Sporveisbussene to the costs of other scheduled bus operators in Norway.
Selles aruandes võrdles Asplan Viak AS ettevõtja AS Sporveisbussene kulusid teiste liinibussiteenuse osutajatega Norras.
The report concludes that for the years 1999 and 2002, the costs of AS Sporveisbussene were at the level of, or below, the costs of a typical well run and adequately equipped provider of scheduled bus transport services in Norway [70].
Aruandes jõuti järeldusele, et aastatel 1999 ja 2002 olid ettevõtja AS Sporveisbussene kulud võrdsed keskmise suurusega hästi juhitud ja piisavalt varustatud liinibussiteenuste osutaja kuludega Norras või madalamad sellistest kuludest [70].
The Norwegian authorities have provided the Authority with information about the financial viability of the commercial bus operations.
Norra ametiasutused on esitanud järelevalveametile teabe äriliste bussiteenuste osutamise rahalise elujõulisuse kohta.
Legal arguments
Õiguslikud argumendid
A scheme
Kava
The Norwegian authorities maintain that the financing of local scheduled bus transport in Oslo has been carried out on the basis of an aid scheme based on the CTA and the CTR.
Norra ametiasutused jäävad seisukohale, et Oslo kohaliku liinibussitranspordi rahastamine on toimunud CTA-l ja CTR-il põhineva abikava alusel.
They firstly stress that the purpose for which grants under Article 22 CTA can be given is clearly defined – compensation can only be awarded to cover the loss incurred on operating scheduled transport services that the county commissions.
Kõigepealt rõhutavad nad, et eesmärk, milleks CTA artikli 22 kohaseid toetusi tohib anda, on selgelt määratletud – hüvitist tohib anda ainult sellise kahjumi katmiseks, mis on tekkinud omavalitsusüksuse tellitud regulaarvedude teenuste osutamisel.
In that regard, the Norwegian authorities argue that the measure at hand differs from the Finnish measure assessed by the European Commission in Åland Industrihus [71].
Sellega seoses väidavad Norra ametiasutused, et kõnealune meede erineb Soome võetud meetmest, mida Euroopa Komisjon hindas juhtumi Ålands Industrihus puhul [71].
Secondly, they stress that the discretion of Oslo Municipality in calculating the public service compensation is limited by the national guidelines under the CTR.
Teiseks rõhutavad nad, et Oslo linna kaalutlusõigus avalike teenuste eest makstava hüvitise arvutamisel on piiratud CTRi kohaste riiklike eeskirjadega.
The Norwegian authorities’ reasoning is that this limitation of county discretion by the government supports the conclusion that the compensation is granted on the basis of an aid scheme.
Norra ametiasutused leiavad, et selline omavalitsusüksuse kaalutlusõiguse piiramine valitsuse poolt toetab järeldust, et hüvitis antakse abikava alusel.
The compensation to a large extent stems from State (as opposed to county) funds, and the Ministry of Transport (i) has the power to give guidelines on the content and publication of route schedules, (ii) has the power to approve tariffs, (iii) sets national rebates, (iv) can give guidelines for the use of ticketing systems, and (v) has the authority to approve general terms and conditions for scheduled transport.
Hüvitis tuleneb suurel määral riiklikest (mitte omavalitsusüksuse) vahenditest ning transpordiministeeriumil on õigus i) anda suuniseid liinide sõiduplaanide sisu ja avaldamise kohta; ii) kiita heaks tariifid; iii) kehtestada siseriiklikke mahahindlusi; iv) anda suuniseid piletimüügisüsteemide kasutamise kohta; ning v) heaks kiita regulaarvedude üldtingimused.
Finally they argue that the consistent administrative practice in Oslo demonstrates that the aid has been disbursed on the basis of a scheme.
Lisaks väidavad nad, et Oslo järjepidev haldustava näitab, et abi on välja makstud kava alusel.
The quality bonus/malus system
Kvaliteediga seotud bonus-malus süsteem
The Norwegian authorities argue that the quality bonus/malus system is part of the general public service compensation for the provision of local scheduled bus transport in Oslo, and that consequently, it is an integrated part of the aid scheme.
Norra ametiasutused väidavad, et kvaliteediga seotud bonus-malus süsteem on osa üldisest avalike teenuste eest makstavast hüvitisest, mida makstakse kohaliku liinibussitranspordi teenuse osutamise eest Oslos, ning et sellest tulenevalt on see abikava lahutamatu osa.
They add that the bonus payment of 2004 amounted to NOK 3,9 million, which represents 0,8 % of the revenue of AS Sporveisbussene that year (NOK 483,5 million).
Nad lisavad, et 2004. aasta lisamakse oli 3,9 miljonit Norra krooni, mis moodustab 0,8 % ettevõtja AS Sporveisbussene tulust tol aastal (483,5 miljonit Norra krooni).
It is additionally argued that this, in any event, represents a part of the reasonable profit on the hand of AS Sporveisbussene.
Lisaks väidetakse, et see moodustab igal juhul osa ettevõtja AS Sporveisbussene mõistlikust kasumist.
Allocation of common costs and intra-group services
Kontsernisisesed teenused ja ühiste kulude jagamine
The Authority understands that, on the basis of the information provided, the Norwegian authorities claim that there is no state aid involved as regards the allocation of common costs and the payment of intra-group services, given that the transactions between the companies of the group and to a lesser extent between companies of the group and AS Oslo Sporveier are based on normal commercial terms and principles.
Järelevalveamet mõistab, et esitatud teabe alusel väidavad Norra ametiasutused, et ühiste kulude ja kontsernisiseste teenuste eest maksmise puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest need kontserni kuuluvate ettevõtjate vahelised või väiksemal määral kontserni kuuluvate ettevõtjate ja ettevõtja AS Oslo Sporveier vahelised tehingud on tehtud tavapärastest äritingimustest ja -põhimõtetest lähtuvalt.
Commercial activities capital injection
Kapitalisüst äritegevusse
The Norwegian authorities argue that the approximate NOK 430300 part of the 2004 capital injection that went to cover the pension costs related to purely commercial activities outside the public service remit (the commercial activities capital injection), does not represent state aid, but rather an investment on market terms in accordance with the market economy investor principle (“MEIP”).
Norra ametiasutused väidavad, et vähemalt umbes 430300 Norra krooni suurune osa 2004. aasta kapitalisüstist, mis oli ette nähtud puhtalt äritegevusega ja mitte avalike teenuste osutamisega seotud pensionikulude katmiseks (kapitalisüst äritegevusse), ei kujuta endast riigiabi, vaid pigem turutingimustel investeeringut kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega.
On this basis, and with reference to the market economy investor test as drawn up by the Authority in the opening decision [73], the Norwegian authorities argue that the commercial activities capital injection was globally more profitable than liquidating the company and investing the same amount elsewhere, given the high costs involved in such liquidation that would well exceed the cost of the capital injection.
Sellele tuginedes ja viidates turumajandusliku erainvestori kriteeriumidele, mille järelevalveamet on esitanud algatamisotsuses, [73] väidavad Norra ametiasutused, et kapitalisüst äritegevusse oli üldiselt kasumlikum kui ettevõtja likvideerimine ja sama summa investeerimine mujale, võttes arvesse sellise likvideerimisega kaasnevaid kulusid, mis oleksid tunduvalt ületanud kapitalisüstiga kaasnevaid kulusid.
In their observations to the opening decision, the Norwegian authorities furthermore explain that both the employees engaged with the public service activities and the ones engaged with the commercial activities were employed in the same legal entity and were members of the same pension fund.
Lisaks selgitasid Norra ametiasutused algatamisotsusega seotud tähelepanekutes, et nii avalike teenuste osutamisse kui ka äritegevusse kaasatud töötajad oli palganud sama juriidiline isik ning nad olid sama pensionifondi liikmed.
Also, under Norwegian law, it is not allowed to exclude certain members of a pension fund when covering the deficit in that fund.
Samuti ei ole Norra õigusaktide alusel lubatud jätta teatavaid pensionifondi liikmeid kõrvale, kui kaetakse selle fondi puudujääki.
According to the Norwegian authorities, this substantiates that a private investor in the same situation would have had to implement the same capital increase.
Norra ametiasutuste sõnul kinnitab see, et samas olukorras oleks erainvestor pidanud samamoodi kapitali suurendama.
The Norwegian authorities furthermore argue that the capital injection for the commercial activities does not constitute state aid as it falls below the de minimis threshold.
Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et kapitalisüst äritegevusse ei kujuta endast riigiabi, sest see jääb alla miinimumtaseme.
Taxation of the Oslo Sporveier Group
Kontserni Oslo Sporveier maksustamine
It is inferred from the comments submitted by the Norwegian authorities that the group contribution rules exclude any state aid, due to the fact that these rules apply to all companies that have their residence in Norway and aim to achieve tax consolidation within the group.
Norra ametiasutuste esitatud märkustest järeldatakse, et kontsernitoetusi käsitlevad eeskirjad välistavad mis tahes riigiabi seetõttu, et neid eeskirju kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, kelle asukoht on Norras ja kes soovivad kontsernisiseselt makse konsolideerida.
Compatible aid
Siseturuga kokkusobiv abi
The Norwegian authorities argue that the compensation granted for the provision of the public service has not led to overcompensation and is therefore compatible under Article 49 of the EEA Agreement.
Norra ametiasutused väidavad, et avalike teenuste osutamise eest makstud hüvitisega ei ole kaasnenud ülemäärast hüvitamist ning seetõttu on see hüvitis kokkusobiv siseturuga EMP lepingu artikli 49 kohaselt.
The Authority received comments from two interested parties, the complainant (Konkurrenten.no AS) and Risdal Touring AS, a sister company of the complainant.
Järelevalveametile esitasid märkused kaks huvitatud isikut – kaebuse esitaja (Konkurrenten.no AS) ja tema sõsarettevõtja Risdal Touring AS.
The complainant refers to a series of documents submitted to the Authority and the EFTA Court in which it has explained its position on the case at hand.
Kaebuse esitaja osutab mitmetele järelevalveametile ja EFTA kohtule esitatud dokumentidele, milles ta on selgitanud oma seisukohti seoses kõnealuse juhtumiga.
The complainant objects to the Authority, (i) relying almost exclusively on information provided by the Norwegian authorities, provided in an informal manner, (ii) separating the measures identified by the complainant in two different cases, and (iii) allegedly rejecting the complainant public access to the case file.
Kaebuse esitaja ei ole rahul järelevalveameti tegevusega, sest amet on i) peaaegu täiel määral tuginenud ainult Norra ametiasutuste poolt mitteametlikult esitatud teabele, ii) käsitlenud kaebuse esitaja poolt nimetatud meetmeid eraldi kahe juhtumi käigus, ning iii) väidetavalt keeldunud andmast kaebuse esitajale avalikku juurdepääsu juhtumi toimikule.
The complainant calls into question the Authority’s willingness to conduct an impartial and exhaustive investigation.
Kaebuse esitaja seab kahtluse alla järelevalveameti soovi viia läbi erapooletu ja põhjalik uurimine.
Risdal Touring AS is part of the same corporate group as the complainant.
Ettevõtja Risdal Touring AS kuulub kaebuse esitajaga samasse kontserni.
It accedes to the concerns raised by the complainant.
Ta nõustub kaebuse esitaja tõstatatud probleemidega.
In particular, the company expresses its regret concerning the Authority’s alleged decision to deny public access to the case file and the length of the proceedings in the case at hand.
Eelkõige avaldab ettevõtja kahetsust järelevalveameti väidetava otsuse üle, millega keelduti andmast avalikku juurdepääsu juhtumi toimikule, ning kõnealuse juhtumiga seotud menetluse pikkuse üle.
The company stresses that these circumstances call into question the Authority’s ability and willingness to conduct an impartial and exhaustive investigation.
Ettevõtja rõhutab, et need asjaolud seavad kahtluse alla järelevalveameti suutlikkuse ja tahte viia läbi erapooletu ja põhjalik uurimine.
Firstly, the Authority assesses whether the group taxation measure involves state aid.
Esiteks hindab järelevalveamet seda, kas kontserni maksustamismeede hõlmab riigiabi.
Secondly, the Authority assesses the state aid nature of the commercial activities capital injection.
Teiseks hindab järelevalveamet äritegevusse tehtud kapitalisüsti riigiabi laadi.
As explained above, this is a part of a larger measure (the 2004 capital injection that was injected to remedy the underfunding of the pension accounts).
Nagu eespool selgitatud, on see osa laiemast meetmest (2004. aasta kapitalisüst, mis tehti eesmärgiga kõrvaldada pensionikontode alarahastatus).
However, in contrast to the rest of the 2004 capital injection, the commercial activities capital injection went to cover non-public service costs, namely the underfunding of the pension accounts of the employees in the commercial arm of AS Sporveisbussene.
Kuid vastupidiselt ülejäänud 2004. aasta kapitalisüstile oli äritegevusse tehtud kapitalisüsti eesmärk katta avalike teenuste hulka mittekuuluvate teenustega seotud kulusid, nimelt ettevõtja AS Sporveisbussene ärilisel suunal tegutsevate töötajate pensionikontode alarahastatust.
For the purposes of assessing the state aid nature of both parts of the 2004 capital injection, a distinction needs to be drawn between them, given the different legal bases they have to be assessed on.
2004. aasta kapitalisüsti mõlema osa riigiabi laadi hindamiseks tuleb neid kahte osa eristada, pidades silmas erinevaid õiguslikke aluseid, mille põhjal neid hinnata tuleb.
Thus, whilst public service compensation measures are assessed on the basis of the principles drawn up by the European Court of Justice (the “Court of Justice”) in the Altmark judgment [74], the assessment of measures that do not constitute public service compensation is not based on those principles.
Seega, kui avalike teenuste hüvitamise meetmeid hinnatakse Euroopa Kohtu poolt Altmarki kohtuasjas [74] sedastatud põhimõtete alusel, siis avalike teenuste hüvitamisega mitteseotud meetmete hindamine ei toimu neist põhimõtetest lähtuvalt.
Thirdly, the Authority assesses whether the annual compensation and the public service capital injection constitute state aid.
Kolmandaks hindab järelevalveamet, kas iga-aastane hüvitis ja avalike teenuste hüvitamiseks tehtud kapitalisüst kujutavad endast riigiabi.
The complainant has argued that AS Oslo Sporveier’s negative tax position has been used to reduce the tax burden on AS Sporveisbussene.
Kaebuse esitaja on väitnud, et ettevõtja AS Oslo Sporveier negatiivset maksupositsiooni on kasutatud selleks, et vähendada ettevõtja AS Sporveisbussene maksukoormat.
It appears to the Authority that the complainant refers to the taxation rules regarding contributions between companies belonging to the same corporate group (“group contributions”).
Järelevalveametile tundub, et kaebuse esitaja viitab maksustamiseeskirjadele, mis käsitlevad samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vahelisi toetusi (edaspidi „kontsernitoetused”).
The Authority observes that these rules are applicable to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, as the latter is a wholly-owned subsidiary of the former.
Järelevalveamet täheldab, et neid eeskirju kohaldatakse ettevõtjate AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene suhtes, sest viimati nimetatud ettevõtja on täielikult esimesena nimetatud ettevõtja omandisse kuuluv tütarettevõtja.
Thus, AS Oslo Sporveier or any of its subsidiaries could in principle offset taxable profits by distributing contributions within the group.
Seega ettevõtja AS Oslo Sporveier või tema mis tahes tütarettevõtjad võivad põhimõtteliselt tasaarveldada maksustatavad tulud, andes kontsernisiseseid toetusi.
The Authority points out that the complainant seems to have taken issue with what appears to be an application of the general Norwegian rules on corporate taxation.
Järelevalveamet juhib tähelepanu asjaolule, et kaebuse esitaja jaoks paistab probleem seisnevat ettevõtjate maksustamist käsitlevate üldiste Norra eeskirjade kohaldamises.
The Authority notes that the complainant has neither alleged, nor submitted any information sustaining that the relevant tax rules are drafted in a manner which could lead to state aid being granted to specific companies.
Järelevalveamet märgib, et kaebuse esitaja ei ole väitnud, et asjaomased maksueeskirjad on koostatud viisil, mis võiks viia riigiabi andmiseni konkreetsetele ettevõtjatele, ega ole ka esitanud tõendavat teavet selle kohta.
According to established case law, in order to determine whether a measure is selective, it is appropriate to examine whether, within the context of a particular legal system, that measure confers an advantage to certain undertakings in comparison with others that are in a comparable legal and factual situation [75].
Kehtestatud kohtupraktika kohaselt tuleb kõnealuse meetme valikulisuse hindamiseks kontrollida, kas antud õigusliku korra raames võetud meede soodustab teatud ettevõtjaid võrreldes teistega, kes asuvad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras [75].
It may thus be the case that a particular national taxation system does not involve state aid even though is does not correspond to the general system of corporate taxation in a given EEA State.
Seega võib juhtuda, et konkreetne siseriiklik maksustamissüsteem ei hõlma riigiabi andmist isegi juhul, kui see ei vasta ettevõtete maksustamise üldisele süsteemile selles EMP riigis.
With respect to the contributions concerned, companies within a group are not in a legal and factual situation comparable to that of companies outside a group.
Asjaomaste toetuste puhul ei ole kontserni ettevõtjad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras kontserni mittekuuluvate ettevõtjatega.
When a parent company grants a contribution to a subsidiary and thereby reduces its taxable income, this contribution does not aim to maximise profits for one party at the expense of the other but merely allows for similar tax treatment, as that of a single company that operates several businesses, and ensures tax neutrality between the companies organised as a group and the single company operating several businesses.
Kui emaettevõtja annab toetust tütarettevõtjale ja vähendab sellega oma maksustatavat tulu, ei ole selle toetuse eesmärk maksimeerida ühe ettevõtja kasumit teiste arvelt, vaid selle toetusega lihtsalt võimaldatakse sarnast maksukohtlemist, justkui oleks tegemist erinevates valdkondades tegutseva ühe ettevõtjaga, ning tagatakse maksuneutraalsus kontserni kuuluvate ettevõtjate ja mitmes valdkonnas tegutseva ühe ettevõtja vahel.
As underlined at section 3.1 of the Authority’s Guidelines on the application of state aid rules to measures relating to direct business taxation, state aid rules do not restrict the power of EFTA States to decide on the economic policy which they consider most appropriate and, in particular, to spread the tax burden as they see fit across the different factors of production.
Nagu on rõhutatud järelevalveameti suuniste (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes) punktis 3.1, ei piira riigiabieeskirjad EFTA riikide õigust valida selline majanduspoliitika, mida nad peavad kõige sobivamaks, ning eelkõige õigust jaotada maksukoorem erinevate tootmistegurite/tootmisüksuste vahel nii, nagu see neile sobib.
The Authority agrees with the Norwegian authorities that the measure is genuinely open to any undertaking resident in Norway that is subject to corporate income tax, including thus foreign companies with subsidiaries in Norway.
Järelevalveamet nõustub Norra ametiasutustega, et seda meedet võivad kasutada kõik Norras asukohta omavad ettevõtjad, kes on kohustatud maksma ettevõtte tulumaksu, seega sealhulgas ka välismaised ettevõtjad, kellel on Norras tütarettevõtjad.
The statutory capital requirement for the establishment of a limited liability company, namely NOK 100000 during the period of investigation, allowed an individual company to create a second company in Norway, and hence a group.
Äriühingu loomiseks seaduses ette nähtud kapitalinõude – nimelt uurimisperioodil 100000 Norra krooni – täitmine võimaldas konkreetsel ettevõtjal luua Norras teise ettevõtja ja moodustada seega kontserni.
As a result, the formation of a group could have been made by an individual company without requiring significant capital resources.
Sellest tulenevalt oli konkreetsel ettevõtjal võimalik moodustada kontsern ilma olulise kapitalita.
The scope of potential beneficiaries of such a scheme is thus broad; and its purpose is to ensure similar tax treatment regardless of company size or structure.
Seega on sellisest skeemist võimalike kasu saajate hulk suur ning selle skeemi eesmärk on tagada samasugune maksukohtlemine olenemata ettevõtja suurusest või struktuurist.
In view of the above, the Authority considers that the offsetting of taxable income by making a group contribution would not confer an economic advantage on AS Sporveisbussene when it, as a condition for benefitting from the tax deduction, was obliged to make the contribution to another company in the group, and at the same amount as the tax base reduction obtained in this manner.
Eespool toodut silmas pidades leiab järelevalveamet, et maksustatava tulu tasaarveldamine kontsernitoetuste kaudu ei annaks ettevõtjale AS Sporveisbussene majanduslikku eelist, kui ta oli kohustatud maksude mahaarvamiseks andma toetust kontserni teisele ettevõtjale samas summas võrreldes sel viisil saadud maksubaasi vähendamisega.
Thus, this tax treatment does not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Seega ei kujuta selline kohtlemine riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The commercial activities capital injection
Kapitalisüst äritegevusse
As set out above approximately NOK 430300 of the 2004 capital injection appears to have been related to underfunding of pension accounts in the tour bus division.
Nagu eespool öeldud, tundub 430300 Norra krooni 2004. aasta kapitalisüstist olevat seotud reisibusside osakonna pensionikontode alarahastatusega.
As this part of the injected capital does not relate to public service cost, it is not assessed on the basis of Altmark.
Kuna kapitalisüsti see osa ei ole seotud avalike teenuste osutamisega kaasnenud kuludega, ei hinnata seda Altmarki kohtuasja alusel.
In addition, Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of December 2006 on the application of Articles 87 (now 107 TFEU) and 88 (now 108 TFEU) of the EC Treaty to de minimis aid is not applicable in this particular case [76].
Lisaks ei saa antud juhul kohaldada komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 107) ja 88 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 108) kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes [76].