natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Commission shall be informed, in accordance with point (d) of Protocol 27 of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision, including the new Chapter 14.
Euroopa Komisjoni teavitatakse kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, edastades talle käesoleva otsuse, sealhulgas uue 14. peatüki koopia.
The Decision, including the attached new Chapter 14, shall be published in the EEA Section of and in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union.
Käesolev otsus koos sellele lisatud uue 14. peatükiga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994 (OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, and EEA Supplements 3.9.1994, No 32).
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 (EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 32, 3.9.1994).
The Guidelines were last amended on 13 December 2006.
Suuniseid muudeti viimati 13. detsembril 2006.
STATE AID FOR RESEARCH AND DEVELOPMENT AND INNOVATION
RIIGIABI ANDMINE TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSEKS NING INNOVATSIOONIKS
Objectives of State aid for research and development and innovation
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi eesmärgid
Promoting research and development and innovation (hereinafter: R&D&I) is an important objective of common interest within the European Economic Area [1].
Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni (edaspidi „TAI”) edendamine on Euroopa Majanduspiirkonnas [1] oluline ühist huvi pakkuv eesmärk.
Article 163 of the EC Treaty stipulates that “[t]he Community shall have the objective of strengthening the scientific and technological bases of Community industry and encouraging it to become more competitive at international level, while promoting all the research activities deemed necessary (…)”.
EÜ asutamislepingu artiklis 163 on sätestatud, et „ühenduse eesmärk on tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil, samal ajal edendades igasuguseid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks […]”.
Articles 164 to 173 of the EC Treaty determine the activities to be carried out in this respect and the scope and implementation of the multi-annual framework programme.
Asutamislepingu artiklites 164–173 määratakse kindlaks selleks vajalik tegevus ning mitmeaastase raamprogrammi rakendusala ja elluviimine.
Article 78 of the EEA Agreement provides that the Contracting Parties shall strengthen and broaden cooperation in the framework of the Community’s activities in the fields of research and technological development.
EMP lepingu artiklis 78 on sätestatud, et lepinguosalised peavad tihendama ja laiendama koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas toimuva ühenduse tegevuse puhul.
Article 80 of the EEA Agreement further specifies that the cooperation provided for in Article 78 of the EEA Agreement shall namely take the form of participation by EFTA States in EC Framework programmes, specific programmes, projects or other actions.
Lisaks nähakse EMP lepingu artikliga 80 ette, et EMP lepingu artiklis 78 ette nähtud koostöö tähendab EFTA riikide osalust EÜ raamprogrammides, eriprogrammides, projektides ja muus tegevuses.
Finally, Protocol 31 to the EEA Agreement on cooperation in specific fields outside the four freedoms provides for the participation and cooperation of the EFTA States in the field of research and technological development.
EMP lepingu protokoll nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) näeb ette EFTA riikide osaluse ja koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas.
When meeting in Barcelona in March 2002, the European Council adopted a clear goal for the future development of research spending.
Barcelona kohtumisel märtsis 2002 seadis Euroopa Ülemkogu selge sihi seoses teadusuuringutele tehtavate kulutuste edasise arenguga.
It agreed that overall spending on research and development (hereinafter: R&D) and innovation in the Community should be increased with the aim of approaching 3 % of gross domestic product by 2010.
Euroopa Ülemkogu leppis kokku, et teadus- ja arendustegevusele ja innovatsioonile tehtavaid kogukulutusi ühenduses tuleks suurendada selliselt, et need moodustaksid 2010. aastaks 3 % sisemajanduse kogutoodangust.
It further clarified that two-thirds of this new investment should come from the private sector.
Euroopa Ülemkogu täpsustas ka, et nendest uutest investeeringutest kaks kolmandikku peaks tulema erasektorist.
To reach this objective, research investment should grow at an average of 8 % every year, shared between a 6 % growth rate for public expenditure [2] and a 9 % yearly growth rate for private investment [3].
Nimetatud eesmärgini jõudmiseks peaksid teadusinvesteeringud suurenema igal aastal keskmiselt 8 %, mis jaguneb avaliku sektori kulutuste [2] 6-protsendilise kasvumäära ja erasektori kulutuste [3] 9-protsendilise aastase kasvumäära vahel.
The objective is through State aid to enhance economic efficiency [4] and thereby, contribute to sustainable growth and jobs.
Eesmärk on suurendada riigiabi kaudu majanduslikku tõhusust [4] ning aidata seeläbi kaasa majanduskasvu järjepidevusele ja töökohtade loomisele.
Therefore, State aid for R & D & I shall be compatible if the aid can be expected to lead to additional R & D & I and if the distortion of competition is not considered to be contrary to the common interest, which the Authority equates for the purposes of this chapter with economic efficiency.
Seega on TAI-ks antav riigiabi ühisturuga kokkusobiv, kui on võimalik eeldada, et abi tulemus on täiendav TAI, ja kui konkurentsimoonutust ei peeta vastuolus olevaks ühiste huvidega, mida järelevalveamet võrdsustab majandusliku tõhususega käesoleva peatüki tähenduses.
The aim of this chapter is to ensure this objective and in particular, to make it easier for EFTA States to better target the aid to the relevant market failures [5].
Käesoleva peatükiga tahetakse saavutada nimetatud eesmärk ja eelkõige lihtsustada liikmesriikidel abi asjaomaste turutõrgete kõrvaldamisele paremini suunata [5].
Article 61(1) of the EEA Agreement lays down the principle that State aid is prohibited.
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud põhimõte, et riigiabi on keelatud.
In certain cases, however, such aid may be compatible with the functioning of the EEA Agreement on the basis of Article 61(2) and (3).
Teatavatel juhtudel võib selline abi siiski artikli 61 lõigete 2 ja 3 alusel olla EMP lepinguga kooskõlas.
State aid policy and R&D&I
Riigiabi põhimõtted ning TAI
In the context of the Lisbon strategy, the level of R&D&I is considered not to be optimal for the economy in the Community, implying that an increase in the level of R&D&I would lead to higher growth in the Community.
Lissaboni strateegia kohaselt ei peeta teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni taset ühenduse majanduse jaoks piisavaks. Strateegias viidatakse sellele, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni taseme tõstmine suurendaks majanduskasvu ühenduses.
The Authority, in line with the developments in the Community, considers that the existing rules for State aid to R&D have to be modernised and enhanced to meet this challenge.
Võttes arvesse arengusuundumusi ühenduses, leiab järelevalveamet, et praegu kehtivaid teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirju tuleb eespool osutatud eesmärkide täitmiseks ajakohastada ja täiustada.
Firstly, the Authority, in this chapter, expands the existing possibilities of aid to R&D to new activities supporting innovation.
Esiteks laiendab järelevalveamet käesolevas peatükis teadus- ja arendustegevuseks riigiabi andmise võimalusi uute innovatsiooni toetavate tegevustega.
Innovation is related to a process connecting knowledge and technology with the exploitation of market opportunities for new or improved products, services and business processes compared to those already available on the common market, and encompassing a certain degree of risk.
Innovatsioon on seotud teadmiste ja tehnoloogia ühendamisega, milles kasutatakse uute või ühisturul juba olemasolevatega võrreldes täiustatud toodete, teenuste ja äriprotsesside turustamise võimalusi ning millega kaasneb teatav risk.
For the purpose of State aid rules, the Authority considers however that State aid for innovation should be authorised not on the basis of an abstract definition of innovation but only to the extent that it relates to precise activities, which clearly address the market failures that are hampering innovation and for which the benefits of State aid are likely to outweigh any possible harm to competition and trade.
Riigiabi eeskirjade kohaldamisel on järelevalveamet siiski seisukohal, et innovatsiooniabi ei tuleks heaks kiita mitte innovatsiooni abstraktse määratluse põhjal, vaid üksnes niivõrd, kuivõrd see on seotud kindla tegevusega, mis on suunatud innovatsiooni takistavate turutõrgete ületamisele ja mille puhul riigiabiga kaasnev kasu kaalub tõenäoliselt üles konkurentsi ja kaubanduse mis tahes kahjustamise.
Secondly, the Authority aims at supporting a better administration of State aid to R&D&I.
Teiseks on järelevalveameti eesmärk aidata kaasa teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi paremale haldamisele.
Plans are impending to extend the scope of the block-exemption for R&D, which is currently limited to aid to small and medium-sized enterprises (hereafter: SMEs) [6].
Kavas on laiendada teadus- ja arendustegevust hõlmava grupierandi ulatust, mis praegu piirdub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKEd”) antava abiga [6].
A future general block exemption regulation (hereafter: BER) will cover the less problematic aid measures in the area of R&D&I.
Tulevase üldise grupierandi määrusega reguleeritakse lihtsamaid abimeetmeid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas.
This chapter will continue to apply for all measures notified to the Authority whether because the measure is not covered by the BER incorporated into the EEA Agreement, because of an obligation in the BER to notify aid individually, or because the EFTA State decides to notify a measure which could in principle have been exempted under the BER, as well as for the assessment of all non-notified aid.Thirdly, in order to better focus the Authority’s scrutiny, this chapter provides, for the assessment of measures falling within its scope, not only rules on the compatibility of certain aid measure (Section 5 below) but also, due to the increased risk of certain aid measures distorting competition and trade, additional elements concerning the analysis of the incentive effect and necessity of aid (Section 6 below) and an additional methodology to be applied in case of detailed assessment (Section 7 below).
Käesolevat peatükki kohaldatakse edaspidi ka kõigi meetmete suhtes, millest järelevalveametit teavitatakse seepärast, et meede ei kuulu EMP lepingusse inkorporeeritud grupierandi määruse reguleerimisalasse, grupierandi määruses on sätestatud eraldi teatamise kohustus või et EFTA riik otsustab teatada meetmest, mille suhtes oleks võinud grupierandi määruse alusel kohaldada grupierandit; samuti kogu abi suhtes, millest ei ole teatatud.Kolmandaks, järelevalveameti kontrolli paremaks suunamiseks sätestatakse käesolevas peatükis järelevalveameti pädevusse kuuluvate meetmete hindamiseks eeskirjad teatava abimeetme kokkusobivuse kohta (5. peatükk). Võttes arvesse teatavate abimeetmetega kaasnevat ohtu mõjutada konkurentsi ja kaubandust, sätestatakse ka lisasätted abi ergutava mõju ja abi vajalikkuse analüüsimise (6. peatükk) ning üksikasjaliku hindamise korral kasutatava täiendava metoodika kohta (7. peatükk).
In this context the Authority underlines that competitive markets should in principle, on their own, lead to the most efficient outcome in terms of R&D&I.
Selles kontekstis rõhutab järelevalveamet, et konkurentsivõimelised turud peaksid põhimõtteliselt olema ise võimelised jõudma teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis kõige tõhusamale tulemusele.
However, this may not always be the case in the field of R&D&I and government intervention might then improve the outcome.
Alati see teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni puhul siiski nii ei ole ja sellisel juhul võib valitsuse sekkumine tulemust parandada.
Undertakings will invest more in research only to the extent that they can draw concrete commercial benefits from the results and are aware of the possibilities to do so.
Ettevõtjad investeerivad jätkuvalt teadustegevusse vaid niivõrd, kuivõrd nad võivad saada tulemustest konkreetset kommertstulu, ning juhul, kui nad on nõnda toimimise võimalustest teadlikud.
There are many reasons for low levels of R&D&I, which are partly due to structural barriers, and partly to the presence of market failures.
Vähesel TAI-l on palju põhjuseid, mis on osaliselt tingitud struktuurilistest takistustest ning osaliselt turutõrgetest.
Structural barriers should preferably be handled by structural measures [7], whereas State aid may play a role in counter-weighing inefficiencies due to market failures.
Struktuuriliste takistustega peaks eelistatult tegelema struktuurimeetmetega, [7] kuna riigiabi võib mängida rolli tasakaalustavate turutõrgete puhul.
Furthermore, empirical evidence indicates that for State aid to be efficient it must be accompanied by favourable framework conditions, such as adequate intellectual property right systems, a competitive environment with research and innovation-friendly regulations and supportive financial markets.
Lisaks näitavad kogemused seda, et riigiabi tõhususe tagamiseks peavad sellega kaasnema soodsad raamtingimused, nagu piisavad intellektuaalomandiõiguste süsteemid, konkurentsivõimeline keskkond koos teadus- ja innovatsioonisõbralike normidega ja toetav finantsturg.
However, State aid also distorts competition, and strong competition is at the same time a crucial factor for the market-driven stimulation of investment in R&D&I.
Riigiabi moonutab siiski konkurentsi ning tugev konkurents on samal ajal otsustava tähtsusega tegur turust lähtuvate TAI-sse tehtavate investeeringute puhul.
Therefore, State aid measures must be carefully designed in order to limit the distortions.
Seepärast tuleb moonutuste piiramiseks riigiabi andmise meetmeid hoolikalt kavandada.
Otherwise, State aid can become counter-productive and reduce the overall level of R&D&I and economic growth.
Muidu võib riigiabiga saavutada vastupidise mõju ning see võib vähendada TAI-d ning majanduskasvu.
The main concern related to R&D&I aid to undertakings is that rival undertakings dynamic incentives to invest are distorted and possibly reduced.
Peamine mure seoses ettevõtjatele TAI-ks antava abiga on see, konkureerivate ettevõtjate dünaamilisi investeerimisalgatusi moonutatakse ja võib-olla ka vähendatakse.
When an undertaking receives aid, this generally strengthens its position on the market and reduces the return on investment for other undertakings.
Kui ettevõtja saab abi, parandab see üldiselt tema turuseisundit ja vähendab teistesse ettevõtjatesse investeerimisest saadavat tulu.
When the reduction is significant enough, it is possible that rivals will cut back on their R&D&I activity.
Kui tulu vähenemine on piisavalt suur, on võimalik, et konkurendid kärbivad oma teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni.
In addition, when the aid results in a soft budget constraint for the beneficiary, it may also reduce the incentive to innovate at the level of the beneficiary.
Lisaks sellele, kui abi tulemuseks on abisaaja jaoks kerged eelarvekitsendused, võib see abisaaja tasandil vähendada ka innovatsiooni stiimulit.
Furthermore, the aid can support inefficient undertakings or enable the beneficiary to enhance exclusionary practices or market power.
Pealegi on võimalik, et abiga toetatakse ebaefektiivseid ettevõtjaid või võimaldatakse abisaajal soodustada välistavaid praktikaid või suurendada turuvõimu.
The balancing test and its application to aid to research and development and innovation
Tasakaalustatuse kriteerium ja selle rakendamine teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi puhul
The State Aid Action Plan: less and better targeted aid, balancing test for the assessment of aid
Riigiabi tegevuskava: väiksem ja paremini suunatud abi, tasakaalustatuse kriteerium abi hindamisel
In its State Aid Action Plan [8], the Commission announced that “to best contribute to the re-launched Lisbon Strategy for growth and jobs, the Commission will, when relevant, strengthen its economic approach to State aid analysis. An economic approach is an instrument to better focus and target certain State aid towards the objectives of the re-launched Lisbon Strategy”.
Riigiabi tegevuskavas [8] teatas komisjon järgmist: „Et aidata kaasa Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia eesmärkide täitmisele, täiustab komisjon oma riigiabianalüüsi majanduslikku lähenemisviisi. Majanduslik lähenemisviis on vahend, mis võimaldab riigiabi eesmärgipärasemalt kasutada ja suunata Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele.”
In assessing whether an aid measure can be deemed compatible with the functioning of the EEA Agreement, the Authority, adopting the same approach as that of the Commission, balances the positive impact of the aid measure in reaching an objective of common interest against its potentially negative side effects by distortion of trade and competition.
Hinnangu andmisel sellele, kas abimeedet võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, võrdleb järelevalveamet sarnaselt komisjoniga abimeetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel selle võimalike negatiivsete kõrvalmõjudega, nagu kaubanduse ja konkurentsi moonutamine.
The Commission’s State Aid Action Plan, building on existing practice, has formalised this balancing exercise in what has been termed a “balancing test” [9].
Tasakaalustatuse tagamiseks tehakse praktikal põhinevas komisjoni riigiabi tegevuskavas ettepanek kasutada tasakaalustatuse kriteeriumi [9].
It operates in three steps to decide upon the approval of a State aid measure; the first two steps are addressing the positive effects of State aid and the third is addressing the negative effects and resulting balancing of the positive and negative effects:(1) Is the aid measure aimed at a well-defined objective of common interest (e.g. growth, employment, cohesion, environment)?
Seda kohaldatakse kolmes järgus, et otsustada riigiabi meetme heakskiitmine; kaks esimest on seotud riigiabi positiivsete mõjude ja kolmas negatiivsete mõjudega ning lõpuks võrreldakse positiivseid ja negatiivseid mõjusid.1) Kas abimeetme eesmärk on täpselt määratletud ühist huvi pakkuv eesmärk (nt majanduskasv, tööhõive, ühtekuuluvus, keskkond)?
Is the aid well designed to deliver the objective of common interest i.e. does the proposed aid address the market failure or other objective?
Kas abi on kavandatud nii, et oleks võimalik saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk, st kas kavandatud abi aitab kaasa turutõrgete kõrvaldamisele või muu eesmärgi saavutamisele?
Is there an incentive effect, i.e. does the aid change the behaviour of firms?
Kas abil on ergutav mõju, st kas abi muudab ettevõtjate käitumist?
Is the aid measure proportional, i.e. could the same change in behaviour be obtained with less aid?
Kas abimeede on proportsionaalne, st kas vähesema abiga võiks saavutada käitumise samasuguse muutuse?
Are the distortions of competition and effect on trade limited, so that the overall balance is positive?
Kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, st kas kogumõju on positiivne?
This balancing test is applicable to the design of State aid rules as well as for the assessment of cases.
Tasakaalustatuse kriteeriumi kasutatakse nii eeskirjade koostamisel kui ka juhtumite hindamisel.
For a block exemption regulation, the State aid is compatible if the conditions laid down are fulfilled.
Grupierandi määruse kohaselt on riigiabi ühisturuga kokkusobiv, kui see vastab sätestatud tingimustele.
The same applies in general to most cases addressed in this chapter.
Sama kehtib üldiselt enamiku juhtumite puhul, mida käesolevas peatükis käsitletakse.
However, for the individual aid measures which may have a high distortive potential due to high aid amounts, the Authority will make an overall assessment of the positive and negative effects of the aid based on the proportionality principle.
Üksiktoetuste puhul, mis suurte abisummade tõttu võivad tõenäoliselt moonutusi tekitada, hindab järelevalveamet kõiki abi positiivseid ja negatiivseid mõjusid, lähtudes proportsionaalsuse põhimõttest.
The objective of common interest addressed by the chapter
Käesolevas peatükis käsitletav ühist huvi pakkuv eesmärk
This chapter addresses the objective of common interest of promoting research and development and innovation.
Käesolevas peatükis käsitletakse TAI edendamisega seoses ühist huvi pakkuvat eesmärki.
It aims at enhancing economic efficiency by tackling well defined market failures, which prevent the economy in the EEA from reaching the optimal level of R&D&I.
Eesmärk on parandada majanduslikku tõhusust, kõrvaldades kindlaks tehtud turutõrked, mis takistavad EMPs teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni puhul parima taseme saavutamist.
To establish rules ensuring that aid measures achieve this objective, it is, first of all, necessary to identify the market failures hampering R&D&I.
Kehtestamaks eeskirju, mis tagavad, et abimeetmed saavutavad nimetatud eesmärgi, on eelkõige vaja kindlaks teha TAI-d takistavad turutõrked.
R&D&I takes place through a series of activities, which are upstream to a number of product markets, and which exploit available R&D&I capabilities to develop new or improved products [10] and processes in these product markets, thus fostering growth in the economy.
TAI toimub rea tegevuste kaudu eelnevatel tooteturgudel, kasutades olemasolevat TAI potentsiaali uute või täiustatud toodete [10] ja protsesside väljaarendamiseks nimetatud tooteturgudel, soodustades ühtlasi majanduskasvu.
However, given the available R&D&I capabilities, market failures may prevent the market from reaching the optimal output and lead to an inefficient outcome for the following reasons:
Sõltumata TAI olemasolevast potentsiaalist võivad turutõrked siiski takistada turgu saavutamast optimaalset võimsust ja tulemuseks võib olla ebapiisav toodang järgmistel põhjustel.
Positive externalities/knowledge spill-overs: R&D&I often generate benefits for society in the form of knowledge spill-overs.
Positiivne välismõju / teadmiste levik: TAI toob sageli ühiskonnale kasu teadmiste leviku kaudu.
However, left to the market, a number of projects may have an unattractive rate of return from a private perspective, even though the projects would be beneficial for society because profit seeking undertakings neglect the external effects of their actions when deciding how much R&D&I they should undertake.
Turutingimustes ei pruugi aga paljude projektide puhul saadav tulu olla erasektori jaoks piisav – kuigi need projektid oleksid ühiskonnale kasulikud –, sest kasumit taotlevad ettevõtjad ei arvesta oma tegevuse välismõjusid, kui nad peavad otsustama, millisel määral TAI-ga tegeleda.
Consequently, projects in the common interest may not be pursued unless the government intervenes,
Järelikult võidakse ühist huvi pakkuvaid projekte ellu viia ainult juhul, kui riik sekkub.
Public good/knowledge spill-overs: For the creation of general knowledge, like fundamental research, it is impossible to prevent others from using the knowledge (public good), whereas more specific knowledge related to production can be protected, for example through patents allowing the inventor a higher return on their invention.
Üldine hüve / teadmiste levik. Üldteadmiste (nagu alusuuringud) puhul ei saa teisi takistada neid teadmisi kasutamast (üldine hüve), samas kui spetsiifilisemaid tootmisega seotud teadmisi saab kaitsta näiteks patentide abil, mis võimaldavad leiutajal saada oma leiutisest suuremat tulu.