natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Italian legal system transfer taxes normally applied to the creation of a new economic entity or to the transfer of assets between different economic entities.
Itaalia ametivõimud selgitasid siiski, et Itaalia õigus lähtub äriühingu õigusliku seisundi muutumise korral (s.t „kui ettevõtte õiguslik seisund muutub, kuid ettevõte jääb majanduslikus mõttes samaks”) üldiselt maksustamise erapooletuse põhimõttest (mis tähendab, et makse ei kohaldata).
However, the Italian authorities had explained that Italian law generally reflected the principle of tax neutrality (which means that no tax is applied) in the context of the conversion of the legal status of a company (i.e. ‘when the legal status of a firm changes but the firm remains the same from an economic viewpoint’) [49].
Komisjon leidis, et kuigi munitsipaalettevõtte likvideerimine ja uue kapitaliühingu asutamine tundub olevat sama, mis uue majandusüksuse loomine, oli see nii vaid näiliselt õiguslike formaalsuste tõttu.
The Commission found that although it appeared as if the winding up of the municipal undertaking and the setting up of a ‘new’ joint stock company would be equivalent to creating a new economic entity, this was in appearance only due to legal technicalities.
Tegelikult oli uus kapitaliühing sama majandusüksus kui munitsipaalettevõte, erinedes õigusliku seisundi poolest.
In reality the new joint stock company was the same economic entity as the municipal undertaking operating under a different legal status.
Seda silmas pidades nõustus komisjon, et maksustamise erapooletuse üldpõhimõtet rakendati Itaalia õiguses samamoodi kõigis erilise maksurežiimiga olukordades.
In the light of this the Commission accepted that the general principle of tax neutrality in Italian law was similarly applied with regard to the situations falling within the special tax regime.
Seepärast ei tulnud üleminekuga seotud makse maksta.
The Authority understands the reasoning of the Commission to be that where the national law pertaining to stamp duties in connection with conversions made by private undertakings builds upon a general principle of tax neutrality — so that the focus is on the continuation of the same economic entity rather than on whether the legal subject used thereto is the same — it will be within the logic of such a tax regime to extend that principle also to cover situations whereby the State or a municipality separates an economic entity that has hitherto been driven as a part of the State or municipality into a separate legal entity.
Järelevalveameti arvates leiab komisjon, et kui siseriiklik õigus tugineb eraettevõtete ümberkorraldamisega seotud maksukohustuse puhul maksustamise erapooletuse üldpõhimõttele – keskendudes selle asemel, kas juriidiline isik on sama, pigem sama majandusüksuse jätkumisele – vastab sellise maksurežiimi loogikale ka selle põhimõtte laiendamine olukordadele, kus riik või omavalitsus eraldab majandusüksuse, mis seni on tegutsenud riigi või omavalitsuse osana, ja loob selleks eraldi juriidilise isiku.
The Authority fully agrees with such an approach.
Järelevalveamet nõustub selle seisukohaga täielikult.
However, the logic of each tax system must be assessed on its own merits.
Kuid iga maksusüsteemi loogikat tuleb hinnata ainult seda süsteemi arvesse võttes.
The Commission Decision relied on the fact that the Italian legal system provided for a possibility of exempting transfer tax in the context of the conversion from one corporate form to another.
Komisjoni otsus tugines tõsiasjale, et Itaalia õigussüsteemis on sätestatud üleminekuga seotud maksudest vabastamine ühelt ettevõtluse vormilt teisele üleminekul.
In contrast, Norwegian legislation, as interpreted and applied by the tax authorities, did not provide for such a possibility.
Norra õigusaktid aga, nii nagu maksuasutused neid tõlgendasid ja kohaldasid, sellist võimalust ei sätestanud.
In fact, as already stated, comparable cases to Entra concerning private reorganisations (regarding demergers or conversion from one corporate form to another) were not exempted from paying the excise duties.
Nagu juba öeldud, ei vabastatud Entra juhtumiga võrreldavaid eraettevõtete ümberkorraldamisi (jagunemised või ühelt ettevõtluse vormilt teisele üleminek) tegelikkuses aktsiisimaksu maksmisest.
In the view of the Authority, the factual situations of the two cases are therefore different.
Järelevalveameti arvates on nende kahe juhtumi asjaolud seepärast erinevad.
That the continuity principle might have existed in other areas of Norwegian law, including most notably company law and the legislation pertaining to direct taxation of the entity concerned, cannot be given weight in the assessment of the similarity between the Italian and the Norwegian situations.
See, et järjepidevuse põhimõtet võidi rakendada Norra õiguse teistes valdkondades, sealhulgas kõige enam äriõiguses ja asjaomase üksuse otsest maksustamist käsitlevates õigusaktides, ei saa Itaalia ja Norra olukorra sarnasuse üle otsustamisel arvesse võtta.
Conclusion on selectivity
Valikulisuse kohta tehtud järeldus
In conclusion, the measure must be considered to be selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement and cannot escape that classification by reference to the nature and logic of the Norwegian rules on excise duties.
Kõike arvesse võttes tuleb meedet pidada EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses valikuliseks, seda ei muuda ka Norra aktsiisimaksu eeskirjade olemusele ja loogikale viitamine.
The measure must confer an advantage to the recipients that reduces the costs they normally bear in the course of the business
Meede annab selle saajatele eelise, mis vähendab kulusid, mida nad tavaliselt äritegevuse käigus kannavad
According to the case law of the European Court of Justice (ECJ) [51] and Chapter 17B.3.1(2) of the Authority’s State Aid Guidelines ‘the measure must confer on recipients an advantage, which relieves them of charges that are normally borne from their budgets.
Euroopa Kohtu praktika [51] ja järelevalveameti riigiabi suuniste 17B peatüki artikli 3 lõike 1 punkti 2 kohaselt „peab meede andma abisaajatele soodustuse, mis vabastab nad tavaliselt eelarvest kaetavatest maksudest.
The advantage may be provided through a reduction in the firm’s tax burden in various ways, including:’ (…) ‘a total or partial reduction in the amount of tax (such as exemption or a tax credit)’.
Selliseks soodustusteks võib olla äriühingu maksukoormuse vähendamine järgmiselt: … maksusumma täielik või osaline vähendamine (näiteks maksuvabastus või -soodustus)”.
By the adoption of the statutory provision in paragraph 3 of the contested Act, Entra was relieved of the cost of excise duties for approximately NOK 81 million (close to EUR 10 million).
Vaidlustatud seaduse § 3 normide vastuvõtmisega vabastati Entra umbes 81 miljoni Norra krooni (umbes 10 miljonit eurot) suuruse aktsiisimaksu maksmisest.
As demonstrated above under point 1.1 and 1.2, these duties would otherwise have been payable from its budgets.
Nagu eespool punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud, oleks need maksud vastasel juhul makstud Entra eelarvest.
On that basis, the Authority, in its decision to open formal investigation, drew the preliminary conclusion that Entra did receive an advantage in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Selle põhjal tegi järelevalveamet oma ametliku uurimise alustamise otsuses esialgse järelduse, et Entra sai tõepoolest EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses eelise.
In contrast, the Norwegian Authorities have argued that the condition is not fulfilled for two reasons: firstly, that the exemption did not place Entra in a better competitive position compared to a private investor.
Vastupidi on Norra ametivõimud aga väitnud, et tingimus ei ole täidetud kahel põhjusel: esiteks ei asetanud vabastamine Entrat erainvestoritega võrreldes paremasse konkurentsiolukorda.
Secondly, that the capital structure, the solidity and the total values in the company would have been unchanged if the excise duty had been paid.
Teiseks ei oleks äriühingu kapitalistruktuur, maksevõimelisus ja koguväärtus muutunud, kui aktsiisimaksu oleks tulnud maksta.
In the following, the Authority will discuss these arguments in turn.
Järelevalveamet lahkab omakorda neid väiteid allpool.
The comparison with private firms
Võrdlus eraettevõtetega
As referred to above under point I.3.1, in the proposal to the Parliament, the Norwegian Government stated that a private owner could choose not to transfer the title, but, for example, keep the title in a holding company, when a new company is established.
Nagu eespool I peatüki punktis 3.1 viidatud, väitis Norra valitsus parlamendile esitatud ettepanekus, et eraomanik saab omandiõiguse üleminekut vältida näiteks nii, et jätab omandiõiguse uue äriühingu asutamise korral valdusettevõtjale.
The State, according to the Norwegian authorities, must transfer the properties to a new legal entity.
Norra ametivõimude sõnul peab riik varad uuele juriidilisele isikule üle andma.
Thus, according to the Norwegian authorities, there is no distortion of competition when Entra is exempted from the document duty.
Seega Norra ametivõimude sõnul Entra vabastamine dokumendivormistuslõivudest konkurentsi ei kahjusta.
According to the European Court of First Instance, an advantage in the sense of Article 87(1) EC (corresponding to Article 61(1) EEA) does not necessarily exist in all situations where a measure is introduced in order to free a public company from a structural disadvantage that it has in relation to its private sector competitors [52].
Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu sõnul ei kujuta meede EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 (mis vastab EMP lepingu artikli 61 lõikele 1) tähenduses tingimata kõigis sellistes olukordades eelist, kus meedet rakendatakse riigiettevõtete struktuurilise halvemuse kaotamiseks erasektori konkurentidega võrreldes.
Article 61(1) of the EEA Agreement is aimed merely at prohibiting advantages for certain undertakings, and the concept of aid covers only benefits or release of burdens normally assumed in an undertaking’s budget and which are to be regarded as an economic advantage, which the recipient undertaking would not have obtained under normal market conditions.
EMP lepingu artikli 61 lõike 1 eesmärk on vaid takistada teatavate ettevõtete eelistamist ning abi mõiste hõlmab ainult soodustusi või ettevõtte eelarvel lasuvast koormusest vabastamist, mida käsitletakse majandusliku eelisena, mida saaja ettevõte tavalistes turutingimustes muidu ei oleks saanud.
However, the Authority does not agree with the Norwegian authorities that the arguments advanced by Norway can lead to the conclusion that a comparison with private operators shows that Entra did not receive an advantage by being exempt from excise duties.The methods that a private owner can use to avoid paying excise duty are equally open to undertakings established in connection with state privatisations.
Järelevalveamet ei nõustu siiski Norra ametivõimudega selles, et Norra esitatud argumentide põhjal võib järeldada, et eraettevõtetega võrreldes ei saanud Entra aktsiisimaksust vabastamisega eelist.Meetodid, mida eraettevõte saab aktsiisimaksu vältimiseks kasutada, on võrdselt kättesaadavad ka ettevõtetele, mis asutatakse riigiettevõtte erastamisel.
The structural disadvantage that the Norwegian authorities claim to have faced was not of a legal kind.
Struktuuriline halvemus, millega Norra ametivõimude sõnul silmitsi seisti, ei tulenenud õigusest.
Norwegian law would not have precluded the establishment of and transfer of the properties to Entra without registering this in the Real Estate Register.
Norra õigus ei oleks takistanud Entra asutamist ja varade üleminekut ilma seda kinnistusraamatus registreerimata.
Moreover, Entra and the Norwegian authorities could have taken the same precautions as a private operator.
Lisaks sellele oleks Entra ja Norra ametivõimud saanud võtta tarvitusele samad ettevaatusabinõud kui eraomanikud.
The reason for not using these methods in relation to Statsbygg and Entra was merely that the Norwegian authorities found that the political, managerial and practical inconveniencies connected to such methods were so negative that Entra should become the new title holder.
Ainus põhjus, miks Statsbyggi ja Entra puhul neid võimalusi ei kasutatud, oli selles, et Norra ametivõimud leidsid, et nende meetoditega seotud poliitilised, juhtimisalased ja igapäevase tegevusega seotud ebamugavused olid nii suured, et omandiõigus peaks Entrale üle minema.
In the opinion of the Authority, such considerations cannot lead to a conclusion that Entra was not granted an advantage by the exemption to pay the excise duty.
Järelevalveameti arvates ei saa sellised kaalutlused viia järelduseni, et Entrale ei antud teda aktsiisimaksust vabastades eelist.
This follows already from the fact that the methods that can be used to avoid excise duties all are based on the non-registration of transfer of ownership (retaining of the title).
See tuleneb juba asjaolust, et aktsiisimaksu vältimiseks kasutatavad meetodid põhinevad kõik omandiõiguse ülemineku registreerimata jätmisel (omandiõiguse säilitamisel).
If the title (‘grunnbokshjemmel’) is not transferred, no excise duty is payable.
Kui omandiõigust (grunnbokshjemmel) üle ei anta, ei pea aktsiisimaksu maksma.
But the protection offered by the registration is not available to private operators not transferring the title, whereas Entra did obtain this protection.
Kuid eraettevõtted, kes omandiõiguse üleminekut ei registreeri, ei saa ka kaitset, mida registreerimine pakub, Entra aga sai kaitse.
Such methods are therefore not equivalent to the procedure that took place in the present case where Entra became the new title holder.
Seega ei ole sellised meetodid samaväärsed käsitletaval juhul toimunud menetlusega, kus uueks omanikuks sai Entra.
Moreover, even if that had been the case, the Authority cannot see that the claimed structural problem for the Norwegian State is of a fundamentally different character than the one faced by private operators.
Isegi juhul, kui see oleks vaidlusalune küsimus, ei tundu järelevalveametile, et väidetav strukturaalne probleem oleks olnud Norra riigi jaoks oluliselt teistsugune kui see on eraettevõtjate puhul.
This registration will normally not affect the inter partes relation between the two legal subjects but only have importance in relation to third parties.
Kinnistusraamatus registreerimine ei mõjuta tavaliselt kahe õigussubjekti inter partes suhteid, vaid on oluline ainult kolmandate isikute suhtes.
Thus, registration might be important in order for the buyer to avoid that a third party, who in good faith, later buys the property from the previous owner, would have a stronger title to the real estate.
Seega võib registreerimine olla tähtis ostja jaoks, selleks et ära hoida olukorda, kus heauskne kolmas isik ostab hiljem eelmiselt omanikult kinnisvara ja saab selle omandiõiguse suhtes eelistatuma seisundi.
It also has important bearing on the protection against the creditors of the previous owner, just as it can influence the ability of the buyer to obtain mortgage and other loans.
See on oluline ka kaitseks eelmise omaniku võlausaldajate eest, samuti võib see mõjutada ostja võimalusi saada hüpoteeklaenu ja muid laene.
In all these situations, the disadvantages of not registering in the Real Estate Registry is fundamentally the same for privately and publicly owned undertakings.
Kõigis neis olukordades on kinnistusraamatus registreerimata jätmisega seotud halvemused põhiolemuselt ühesugused eraomanikule ja riigile kuuluvate ettevõtete jaoks.
In fact, in some aspects, the methods described may be less favourable for private undertakings compared to public ones, since the registration of declaration on the restriction of the right to ownership does not exclude the risk of execution proceedings/creditor’s or bankruptcy estate’s extinction of the rights of a legal successor to the debtor’s property.
Tegelikult võivad kirjeldatud meetodid mõnes suhtes olla eraettevõtete jaoks vähem soodsad kui riigile kuuluvate ettevõtete jaoks, sest omandikitsenduse registreerimine ei välistaks riski, et õigusliku järglase õigused võlgniku varale lõppevad täitemenetluse/võlausaldaja või pankroti tõttu. Lõpuks rõhutab järelevalveamet, et Norra ametivõimud ei ole näidanud, et eraettevõtja valiks kindlasti omandiõiguse ülemineku vältimise.
Finally, the Authority emphasises that the Norwegian authorities have not demonstrated that a private party would choose with certainty not to transfer the title.
Norra on vaid väitnud, et on tõenäolisem, et eraettevõtja oleks sarnases olukorras otsustanud omandiõiguse ülemineku kinnistusraamatus registreerimata jätta. 1.3.2. Algbilansiga seotud väide
Norway has merely argued that it was more likely than not that a private operator in similar circumstances would have decided not to transfer the title in the Real Estate Registry.
Nagu eespool nimetatud, on Norra ametivõimud väitnud, [53] et aktsiisimaksust vabastamist ei tohiks vaadelda äriühingu algbilansist eraldi. Nad väidavad, et kõnealune meede ei muutnud äriühingu kapitalistruktuuri, krediidivõimet ja koguväärtust.
The argument concerning the opening balance
Kui aktsiisimaks oleks algbilansile lisandunud, oleks loodud teistsugune algbilanss, kus varade väärtust oleks vähendatud aktsiisimaksu summa võrra.Nagu näidatud punktis 1.2 eespool, oli Entra Norra maksusüsteemi tavaliste eeskirjade kohaselt kohustatud maksma aktsiisimaksu. Olenemata sellest, kuidas algbilanss koostati, on aktsiisimaksu aluseks ostja ja müüja vahelise tehingu väärtus. Sõltumata sellest, millistest kaalutlustest ostja (Entra) ja müüja (riik) hinna kokkuleppimisel lähtusid, võtab maksuamet makstava aktsiisimaksu arvutamise aluseks just selle hinna.
As already mentioned, the Norwegian authorities have argued [53] that the exemption from excise duty should not be viewed separately from the opening balance sheet of the company.
Järelevalveamet ei nõustu põhimõtteliselt Norra ametivõimudega selles, et maksuvabastus ei kujuta endast EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses eelist, kui aktsiisimaksust vabastamine on mõjutanud Entra algbilanssi niimoodi, et see on väidetavalt maksuvabastusest saadud eelise kaotanud.
They argue that the measure in question did not change the capital structure, the solidity and the total value of the company.
Norra õiguse kohaselt oleks Entra vaidlustatud seaduse § 3 puudumise korral olnud kohustatud toimunud registreerimise eest maksuametile maksma aktsiisimaksu kokkulepitud tehinguväärtuse pealt, kusjuures sellel, kas tehinguväärtus oleks võinud erineda, ei ole mingit tähtsust.
Theoretically, if excise duties were to be accrued in the opening balance sheet, there would have been an alternative opening balance where the value of the properties would have been reduced with the same amount as the excise duty.As demonstrated above in point 1.2, according to the normal rules of the Norwegian tax system, Entra was obliged to pay the excise duty.
Maksu aga ei makstud ning praegusel juhul on hindamisel maksu maksmata jätmine. Entra algbilanssi, mida mõjutasid muud asjaolud, eeskätt see, kas müüja oleks nõustunud ehitiste madalama väärtusega, kui Entra oleks aktsiisimaksu maksnud, ei saa arvesse võtta selle otsustamisel, kas äriühing sai eelise või mitte.
Consequently, irrespective of how the opening balance was established, it is the transaction value between the seller and the buyer which constitutes the tax base for the excise duty.
Norra ametivõimude väide, et maksuvabastust tuleks vaadelda koos kinnisvara hinnaga, mis oleks vastasel juhul olnud teistsugune, annab alust järeldada, et maksuvabastusest saadud abi põhjustas Entrale üleantud kinnisvara kõrgema hinna tõttu netokahjumi.
Whatever considerations the buyer (Entra) or the seller (the State) would have in relation to the agreed price, it is that price and nothing else that the tax authorities will apply when they calculate the excise duty to be paid.
Konkreetse abisaaja jaoks kõigi võimalike abimeetmest tulenevate enam või vähem otseste majanduslike tagajärgede arvesse võtmine oleks järelevalveameti arvates vastolus riigiabi puhul üldiselt rakendatavate seisukohtadega.
As a matter of principle, the Authority disagrees with the Norwegian Authorities that the existence of this tax relief would not constitute an advantage in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement if the exemption from excise duty has influenced the settingup of the opening balance sheet of Entra in a way that, allegedly, has neutralised the advantage flowing from the tax exemption.
Samuti ei saa tavaliselt selle hindamisel, kas ja mil määral kujutab abimeede EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses eelist, arvesse võtta soodustatud isiku ja teiste õigussubjektide vahelistele lepingulistele suhetele abimeetmest tulenevaid majanduslikke tagajärgi.
In the letter dated 4 June 2003 from the Ministry of Trade and Industry, the Ministry states that: ‘Theoretically, if document duty and registration fee were to be accrued in the opening balance sheet, the adjusted and alternative opening balance would have been as described in attachment 2’).
Kaubandus- ja tööstusministeeriumi 4. juuni 2003. aasta kirjas väidab ministeerium, et: „Kui algbilanssi oleks lisandunud dokumendivormistuslõiv ja registreerimistasu, oleks kohandatud ja alternatiivne algbilanss selline, nagu 2. lisas kirjeldatud”.
Attachment 2 describes an alternative opening balance sheet where total assets and liabilities/equity are the same, but where i.a the value of the properties is reduced with the same amount as the excise duty.
Teises lisas kirjeldatakse alternatiivset algbilanssi, kus varad ja kohustused/omakapital kokku on sama, kuid kus varade väärtust on muuhulgas vähendatud aktsiisimaksu võrra.
The Ministry concludes that Entra has not received any economic advantages as a consequence of the exemption from excise duties.
Ministeerium leiab, et Entra ei ole aktsiisimaksust vabastamise tagajärjel saanud majanduslikku eelist.
The hypothetical opening balance sheet described by the Norwegian authorities is based on the assumptions that the buyer (Entra) would not reduce its demanded rate of return (9,5 %) and equity ratio (40 %) if the excise duty had to be paid.
Hüpoteetiline algbilanss, mida Norra ametivõimud kirjeldasid, põhineb eeldusel, et aktsiismaksu kohustuse täitmisel ei vähendaks ostja (Entra) eeldatavat tasuvust (9,5 %) ja omakapitali määra (40 %).
This implies that the hypothetical opening balance sheet is based on the assumption that the seller will always pay 100 % of the excise duty and that the value of the buildings in an alternative opening balance would be reduced by exactly the same amount as the excise duty.
See tähendab, et hüpoteetiline algbilanss põhineb eeldusel, et müüja maksab alati kogu aktsiisimaksu, samuti vähendatakse hoonete väärtust alternatiivses algbilansis täpselt aktsiisimaksu võrra.
The Authority has no reason to question the legitimacy of the Net Present Value method used when the opening balance of Entra was established.
Järelevalveametil ei ole põhjust kahelda Entra algbilansi loomisel kasutatud ajaldatud väärtuse meetodi õiguspärasuses.
However, as the Norwegian Government’s own attempts to find the correct value of the real estate shows (see point I 2.2 above and the considerable differences between the alternative values), other methods could have been used.
Kuid Norra valitsus oleks võinud kinnisvara õige väärtuse leidmiseks kasutada muid meetodeid (vt I peatüki punkti 2.2 eespool ning märkimisväärseid erinevusi eri väärtuste vahel).
Other assumptions could also have been used, and those other methods and assumptions could very well have resulted in a situation where the burden of the tax would not have been born 100 % by the seller.
Kasutada oleks võinud ka teistsuguseid eeldusi ning muude meetodite ja eelduste kasutamisel oleks võinud jõuda ka olukorrani, kus maksukoormus ei lange 100 % müüjale.
In a normal market situation with several bidders, it is more likely that the extra burden of the excise duty through the agreed transaction price would have been split between the seller and the buyer.
Tavalises turuolukorras, kus pakkujaid on rohkem, on tõenäolisem, et kokkulepitud tehinguväärtusest sõltuv aktsiisimaksu lisakoormus jaotatakse ära müüja ja ostja vahel.