natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], and in particular the Chapter on the recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition thereof [6],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, [5] eriti peatükki „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” [6],
HAVING REGARD to Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [7],
VÕTTES ARVESSE 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL protokolli nr 3 II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta [7],
On 28 April 2009, the Norwegian authorities notified, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, a scheme for the temporary recapitalisation of fundamentally sound banks in order to foster financial stability and lending to the real economy (Event No 516522) [8].2.
aprillil 2009 teatasid Norra ametiasutused kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3 põhimõtteliselt elujõuliste pankade ajutise rekapitaliseerimise kavast, millega suurendada finantsstabiilsust ja reaalmajandusele laenamist (juhtum nr 516522) [8].2.
The Norwegian authorities have explained that there is considerable uncertainty concerning the evolution of the Norwegian economy and the developments in the banks’ lending policy and activity.
Norra ametiasutused on selgitanud, et Norra majanduse ning pankade laenuandmispoliitika ja -tegevuse arengu suhtes valitseb suur ebakindlus.
There is a strong interdependence between the real economy and the financial system.
Riigi reaalmajandus ja finantssüsteem on väga suures vastastikuses sõltuvuses.
The desire to reduce risks in the face of mounting losses may cause banks to tighten the supply of credit.
Kahjumi suurenemise kartusest tingitud soov vähendada riske võib ajendada pankasid piirama oma laenuandmistegevust.
The effect of reduced external demand on the Norwegian economy is exacerbated by a tightening of lending conditions for businesses and households, thereby hampering investments and activity in the real economy and amplifying the negative effects of the general economic downturn.
Välisnõudluse vähenemise mõju Norra majandusele süvendab laenutingimuste karmistumine ettevõtete ja kodumajapidamiste jaoks, mis pärsib investeerimist ja tegutsemist reaalmajanduses ning võimendab üldise majandussurutise negatiivset mõju.
The Norwegian authorities have indicated that lending surveys carried out by the Norwegian Central Bank (Norges Bank) and the Financial Supervisory Authority (Kredittilsynet) show that banks have been tightening credit standards substantially, particularly for corporate loans.
Norra ametiasutused on osutanud, et Norra keskpanga (Norges Bank) ja finantsinspektsiooni (Kredittilsynet) laenutegevuse uuringud näitavad, et pangad on laenutingimusi oluliselt karmistanud eriti ettevõtete jaoks.
They also show that capital ratios are a key concern for banks when evaluating their lending policy.
Samuti nähtub neist, et pangad lähtuvad oma laenupoliitika läbivaatamisel peamiselt kapitali suhtarvudest.
At present, Norwegian banks are financially sound but they need to strengthen their core capital in order to be able to maintain a normal supply of credit.
Praegu on Norra pangad rahaliselt elujõulised, kuid neil on vaja tugevdada oma põhikapitali, et nad saaksid jätkata laenude andmist tavapärasel tasemel.
In December 2008, Norges Bank recommended that the Government take measures to improve bank solidity in order to enhance lending to the real economy.
Norra keskpank esitas 2008. aasta detsembris valitsusele soovituse võtta meetmeid pankade elujõulisuse parandamiseks, et elavdada laenude andmist reaalmajandusele.
This recommendation was endorsed by the Financial Supervisory Authority.
Finantsinspektsioon kinnitas selle soovituse.
The Norwegian authorities have explained that some of the larger Norwegian banks have relatively low core capital ratios and need recapitalisation in order to be able to continue lending to the real economy [9].
Norra ametiasutused on selgitanud, et mõne Norra suurema panga põhikapitali suhtarv on suhteliselt madal ja seetõttu vajavad nad rekapitaliseerimist, et jätkata laenude andmist reaalmajandusele [9].
Smaller banks with high capital ratios may also need additional core capital to maintain or increase lending in line with the purpose of the notified scheme.
Ka väiksemad pangad, mille kapitali suhtarv on kõrge, võivad vajada täiendavat põhikapitali, et säilitada oma laenuandmistegevus senises mahus või suurendada seda kooskõlas teatatud abikava eesmärgiga.
The Norwegian authorities foresee that certain small banks may have more limited ways of funding themselves and a rather narrow lending portfolio.
Norra ametiasutused on seisukohal, et teatavatel väikestel pankadel on enese finantseerimiseks vähem võimalusi ja suhteliselt kitsas laenuportfell.
Accordingly, they are more exposed to liquidity risks than banks with a broader business basis.
Seega ohustavad likviidsusriskid neid rohkem kui laiema äribaasiga pankasid.
Thus, even if they originally had higher capital ratios, such factors may imply that core capital is more easily eroded than would be the case for other banks.
Nii et isegi kui nende kapitali suhtarv oli algselt kõrgem, võivad sellised tegurid viidata sellele, et nende põhikapital kulub kiiremini kui teistel pankadel.
The Norwegian authorities have accordingly considered that both the situation in the banking sector and the outlook for the Norwegian economy require a state measure offering recapitalisation of fundamentally sound banks in order to restore financial stability and foster lending to the real economy.
Seepärast on Norra ametiasutused asunud seisukohale, et tulenevalt nii pangandussektori olukorrast kui ka Norra majanduse väljavaadetest on vaja riiklikku meedet, mis pakub põhimõtteliselt elujõuliste pankade rekapitaliseerimist, et taastada finantsstabiilsus ja suurendada reaalmajandusele laenamist.
The objective of the scheme is to contribute Tier 1 capital [10] to the banks in order to strengthen the banks and to improve the ability of the banks to maintain ordinary lending activities.
Kava eesmärk on pakkuda pankadele I taseme kapitali, [10] et tugevdada pankade olukorda nii, et nad saaksid säilitada oma laenuandmistegevuse tavapärasel tasemel.
The scheme is only open for fundamentally sound banks and has, according to the Norwegian authorities, been designed to achieve the purpose of ensuring lending to the real economy, whilst minimising distortions of competition.
Kava on avatud ainult põhimõtteliselt elujõulistele pankadele ja on Norra ametiasutuste teatel koostatud eesmärgiga tagada laenude andmine reaalmajandusele, samal ajal vähendades konkurentsimoonutusi.
Under the recapitalisation scheme, a Government Finance Fund (Statens finansfond) [11] has been set up with the purpose of temporarily contributing Tier 1 capital to Norwegian banks [12]: acquisition by the Fund of either hybrid securities or preference capital instruments shall be based upon an application from the individual bank.
Rekapitaliseerimiskava alusel on moodustatud riiklik finantseerimisfond (Statens finansfond), [11] mille eesmärk on pakkuda Norra pankadele ajutiselt I taseme kapitali [12]: fond ostab kas hübriidväärtpabereid või eeliskapitaliinstrumente panga taotluse alusel.
The conditions shall be governed by an agreement between the Fund and the individual bank, setting out the exact modalities of the recapitalisation (e.g. nominal value, amount, remuneration and exit incentives).3.
Ostutingimused sätestatakse fondi ja panga vahel sõlmitavas lepingus, kus määratletakse rekapitaliseerimise üksikasjad (nt nimiväärtus, summa, instrumendi intressimäär ja kava kasutamise lõpetamine).3.
The national legal basis establishing the Fund is Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond.
Fondi loomise riiklik õiguslik alus on Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond.
An implementing regulation relating to the Fund and its activities will also be adopted [13].4.
Vastuvõtmisel on veel fondi ja selle tegevust käsitlev rakendusmäärus [13].4.
In 2008, Norges Bank carried out a macroeconomic stress test for the six largest Norwegian banks.
Norra keskpank korraldas 2008. aastal kuue Norra suurima panga suhtes makromajandusliku stressitesti.
The test replicated a negative scenario where the outcome was that banks would record losses amounting to on average 2,3 % of their risk-weighted assets.
Testis rakendati negatiivset stsenaariumi, mis nägi ette tulemuse, et pankade kahjum moodustab keskmiselt 2,3 % nende riskiga kaalutud varadest.
On the basis of this test, Norges Bank estimated the need for recapitalisation of the ten largest banks to be NOK 34 billion.
Testi põhjal hindas Norra keskpank kümne suurima panga rekapitaliseerimisvajaduse 34 miljardile Norra kroonile.
In accordance with the results of this test, sufficient resources (NOK 50 billion, approximately 5,1 billion EUR) have been allocated to the Fund.
Vastavalt sellele on fondile eraldatud piisavalt vahendeid (50 miljardit Norra krooni, ligi 5,1 miljardit eurot).
The scheme shall be of a temporary nature and the rules are expected to enter into force in May 2009, with a window of 6 months for the Fund to reach agreements with banks that apply for recapitalisation.
Kava on ajutine ning peaks jõustuma 2009. aasta mais, millest alates on fondil kuus kuud aega rekapitaliseerimist taotlevate pankadega lepingute sõlmimiseks.
The recapitalisation scheme
Rekapitaliseerimiskava
The Norwegian authorities have explained that only Norwegian banks that are financially sound are eligible for aid under the notified scheme.
Norra ametiasutused on selgitanud, et teatatud kava alusel antakse abi ainult rahaliselt elujõulistele Norra pankadele.
The Norwegian Financial Supervisory Authority will exercise a gate-keeping function and determine whether a bank is eligible under the scheme [14].
Norra finantsinspektsioon võtab endale kontrolliülesande ja otsustab, kas pank on kõlblik kavas osalema [14].
As part of its regular surveillance functions, the Financial Supervisory Authority receives from each bank information on loan portfolios and other elements of its balance sheet, business plans and their own assessment of future risk factors.
Oma korraliste järelevalveülesannete osana saab finantsinspektsioon pankadelt teavet nende laenuportfellide ja muude bilansielementide, nende äriplaanide ning nende enda hinnangute kohta tulevastele riskiteguritele.
When a bank applies to the Fund for a capital injection, the Financial Supervisory Authority will be asked to make an assessment as to the bank’s eligibility under the scheme.
Kui pank taotleb fondilt kapitalisüsti, palutakse finantsinspektsioonilt hinnangut panga kavas osalemise kõlblikkusele.
In all cases, the Financial Supervisory Authority shall base its analysis on up-to-date information, taking into account a bank’s various risk exposures, asset quality, and business prospects, as well as the formal capital adequacy ratios, in order to conclude that a bank is fundamentally sound also in light of likely developments in the near future.
Finantsinspektsioon tugineb oma analüüsis kõikidel juhtudel ajakohasele teabele, võttes arvesse panga mitmesuguseid riskimäärasid, varade kvaliteeti ja äriprognoose, aga ka ametlikke kapitaliadekvaatsuse suhtarve, et jõuda järeldusele, et pank on põhimõtteliselt elujõuline ka arvesse võttes tõenäolisi sündmusi lähitulevikus.
Maximum capital increases
Kapitali suurendamise ülempiirid
Maximum limits for increases in core capital ratios through capital injections from the Fund are foreseen as follows:
Fondi kapitalisüstidega rahastatava põhikapitali suurendamiseks on ette nähtud järgmised ülempiirid:
a bank with a core capital ratio below 7 % may be recapitalised to a maximum core capital ratio of 10 %;
panka, mille põhikapitali suhtarv on alla 7 %, võib rekapitaliseerida suhtarvuni kuni 10 %;
a bank with a core capital ratio between 7 % and 10 % may be recapitalised by up to 3 percentage points, but not above a core capital ratio of 12 %;
panka, mille põhikapitali suhtarv on 7 %–10 %, võib rekapitaliseerida kuni 3 protsendipunkti ulatuses, kuid mitte üle suhtarvu 12 %;
a bank with a core capital ratio above 10 % may be recapitalised by maximum 2 percentage points [15].
panka, mille põhikapitali suhtarv on üle 10 %, võib rekapitaliseerida kuni 2 protsendipunkti ulatuses [15].
Banks which will have a core capital ratio in excess of 12 % after the state capital injections shall document their need for a capital contribution and the Fund will assess the case in light of the bank’s situation and in light of how lending to the real economy may be stimulated.
Pangad, mille põhikapitali suhtarv on pärast riigipoolset kapitalisüsti üle 12 %, dokumenteerivad oma vajaduse kapitali suurendamise järele ning fond hindab seda, võttes arvesse panga seisundit ning võimalusi, kuidas elavdada reaalmajandusele laenamist.
Likewise, an application for an increase in core capital of more than 2 percentage points must include appropriate documentation justifying the need for such a large injection of capital.
Samamoodi tuleb taotlusele, millega soovitakse põhikapitali suurendamist rohkem kui 2 protsendipunkti ulatuses, lisada asjakohased dokumendid, mis põhjendavad vajadust nii suure kapitalisüsti järele.
The Fund will decide on the actual amount to be allocated on the basis of an assessment of various risk factors, business plans and prospects.
Fond teeb otsuse tegelikult eraldatava summa kohta pärast mitmesuguste riskitegurite, äriplaanide ja prognooside hindamist.
The Norwegian authorities have explained that if the Fund is not convinced, on the basis of the evidence provided, that there is a need for any aid under the scheme, it will reject the application.
Norra ametiasutused on selgitanud, et kui fond ei ole esitatud tõendite põhjal veendunud, et vajadus kava alusel abi saada on olemas, jätab ta taotluse rahuldamata.
Banks placed in the highest risk category that request a capital increase of more than 2 percentage points will be subject to particular scrutiny.
Kõrgeimasse riskikategooriasse paigutatud pankasid, kes taotlevad kapitali suurendamist rohkem kui 2 protsendipunkti ulatuses, kontrollitakse eriti hoolikalt.
Cases where the recapitalisation will correspond to more than 2 % of the core capital ratio will be reported to the Authority.
Kui rekapitaliseerimine vastab rohkem kui 2 %-le põhikapitali suhtarvust, teatatakse sellest järelevalveametile.
Assignment to a risk class
Riskiklassidesse määramine
The Fund shall assign each bank to one of three risk classes, based on objective criteria [16].
Fond määrab iga panga objektiivsete kriteeriumide alusel ühte kolmest riskiklassist [16].
The risk class will determine the coupon to be paid on capital injected by the Fund and will remain fixed for the duration of the agreement between the bank and the Fund.
Määratud riskiklassist tuleneb fondi antud kapitalisüsti kupong. Määratud riskiklass jääb kehtima kogu panga ja fondi vahel sõlmitud lepingu ajaks.
The Regulation stipulates that banks with an external rating from an authorised credit rating agency shall be assigned to a risk class as follows:
Määruses on sätestatud, et pangad, kes on saanud reitingu mõnelt tunnustatud krediidireitinguagentuurilt, määratakse riskiklassidesse järgmiselt:
Risk class
Riskiklass
Rating
Reiting
AA- or better
AA- või kõrgem
From A- to A+
A- kuni A+
BBB+ or lower
BBB+ või madalam
The Norwegian authorities have explained that few Norwegian banks are rated by international rating agencies.
Norra ametiasutused on selgitanud, et rahvusvahelised reitinguagentuurid on reitingu andnud vaid vähestele Norra pankadele.
Other banks are, however, rated regularly by the largest Norwegian banks.
Samas annavad suurimad Norra pangad korrapäraselt hinnanguid teistele pankadele.
Banks that are not rated by an authorised credit rating agency will be assessed according to principles similar to those applied by official credit rating agencies [17].
Panku, mida tunnustatud krediidireitinguagentuurid ei hinda, hinnatakse vastavalt samasugustele põhimõtetele, mida kasutavad ametlikud krediidireitinguagentuurid [17].
The Norwegian authorities estimate that very few Norwegian banks will fall within risk class 1, a number of banks will fall within risk class 2, and the majority of banks will be assigned to risk class 3 (around three quarters of all Norwegian banks).
Norra ametiasutuste hinnangul jääb 1. riskiklassi väga vähe Norra panku, mitmed jäävad 2. riskiklassi ning enamik (ligi kolm neljandikku kõigist Norra pankadest) 3. riskiklassi.
Recapitalisation instruments
Rekapitaliseerimise instrumendid
The legislation provides for two alternative capital instruments, a Hybrid Tier 1 security (‘fondsobligasjon’) and a Tier 1 preference capital instrument (‘preferansekapitalinstrument’).
Norra õigusaktid näevad ette kaks alternatiivset kapitaliinstrumenti: I taseme hübriidväärtpaber („fondsobligasjon”) ja I taseme eeliskapitaliinstrument („preferansekapitalinstrument”).
Both instruments qualify as Tier 1 capital and will have no voting rights attached to them.
Mõlemat instrumenti käsitletakse I taseme kapitalina ja kumbki neist ei hõlma hääleõigust.
The instruments shall have a preferential right to a non-cumulative claim for annual interest, which shall be conditional upon there being a profit and upon the capital adequacy ratio being no less than 0,2 % higher than the minimum capital adequacy ratio required at any given time.
Mõlemad annavad mittekumulatiivse eelisõiguse aastaintressile, mille kasutamine on seotud tingimusega, et pank peab olema saanud kasumit ning panga kapitaliadekvaatsuse suhtarv on vähemalt 0,2 % kõrgem kui mis tahes ajal kohustuslikuna kehtiv minimaalne kapitaliadekvaatsuse suhtarv.
The interest shall be covered until it has either been paid in full or the profit has been exhausted.
Intressi makstakse, kuni kas see või kasum on täielikult välja makstud.
The price for the recapitalisation will be fixed individually for each bank on the basis of the interest rate applicable.
Rekapitaliseerimise hind määratakse kehtiva intressimäära põhjal igale pangale eraldi.
In addition, there will be an add-on depending on the risk category of the bank and the type of instrument chosen.
Sellele lisandub lisaintress, mis sõltub panga riskikategooriast ja valitud instrumendiliigist.
The Norwegian authorities consider that the system by which the rate of remuneration for each bank for each instrument is calculated corresponds to the methodology established by the European Central Bank [18] in its recommendation of 20th November 2008 [19] and therefore complies with the Recapitalisation Guidelines.The Norwegian authorities have explained that Norwegian banks’ assets are, to a large extent, floating rate assets.
Norra ametiasutused leiavad, et süsteem, mille järgi arvutatakse iga instrumendi intressimäära, vastab meetodikale, mille Euroopa Keskpank [18] määras kindlaks oma 20. novembri 2008. aasta soovituses, [19] ning on seepärast kooskõlas rekapitaliseerimise suunistega.Norra ametiasutused on selgitanud, et Norra pankade varad on valdavalt ujuva intressimääraga.
In order to minimise interest rate risk, banks will generally try to have the same maturities of interest rate contracts on both sides of the balance sheet.
Intressimäärariski vähendamiseks püüavad pangad üldiselt hoida sama tähtajaga intressimääralepinguid bilansi mõlemal poolel.
Maturity matching thus requires that Norwegian banks have mostly floating rate liabilities.
Tähtaegade sobitamisest tulenebki, et Norra pankadel on enamasti ujuva intressimääraga seotud kohustused.
Against this background, the Norwegian authorities have proposed that the remuneration of a recapitalisation is based on the yield for either a short-term 6-month government certificate or a 5-year government bond.
Seda arvestades on Norra ametiasutused teinud ettepaneku, et rekapitaliseerimise tasustamine põhineks kas lühiajalise 6-kuulise riigivõlasertifikaadi või 5-aastase riigivõlakirja tootlusel.
According to the explanations of the Norwegian authorities, the cost of recapitalisation for the banks over a 5-year period will be the same irrespective of which option a bank chooses.
Norra ametiasutuste selgituste kohaselt on rekapitaliseerimise kulu pankade jaoks viie aasta jooksul sama sõltumata sellest, millise variandi pank valib.
They illustrate this point by comparing the net present cost of recapitalisation for the banks using the option based on a 5-year government bond yield, with the net present cost of recapitalisation for the banks using the option based on the 6-month government certificate yield over a period of 5 years [20].
Selle näiteks võrdlevad nad rekapitaliseerimise kulu nüüdisväärtust pankade jaoks olukorras, kus tasustamine põhineks 5-aastaste riigivõlakirjade tootlusel, ja olukorras, kus tasustamine põhineks 6-kuuliste riigivõlasertifikaatide tootlusel viie aasta jooksul [20].
Therefore the Norwegian authorities consider that, even though the 6-month government certificate yield today is lower than the 5-year government bond yield, the cost of recapitalisation for the banks over a 5-year period will be the same irrespective of which option is chosen.
Võrdlemise tulemusel leiavad Norra ametiasutused, et kuigi 6-kuuliste riigivõlasertifikaatide tootlus on praegu madalam kui 5-aastaste riigivõlakirjade oma, on rekapitaliseerimise kulu pankade jaoks viie aasta jooksul sama olenemata sellest, kumma võlaväärtpaberi tootlus aluseks võetakse.
The Hybrid Tier 1 security
I taseme hübriidväärtpaber
The Hybrid Tier 1 security shall absorb losses after ordinary share capital (preference with respect to loss absorption).
I taseme hübriidväärtpaberitega kaetakse kahjumit pärast lihtaktsiakapitali (eelis kahjumi katmisel).
It is designed as a callable perpetual, with a fixed coupon determined as the Norwegian government bond rate, with the following add-on:
Need on mõeldud fikseeritud kupongiga, milleks on Norra riigivõlakirja intressimäär, lunastatavateks tähtajatuteks võlaväärtpaberiteks, millele lisandub järgmine lisaintress:
5,0 % for banks in risk class 1,
riskiklassi pankade puhul 5,0 %;
5,5 % for banks in risk class 2,
riskiklassi pankade puhul 5,5 %;
6,0 % for banks in risk class 3 [21].
riskiklassi pankade puhul 6,0 % [21].
In line with the ECB Recommendation, the minimum add-on element is calculated as the issuing bank’s 5-year CDS spreads on subordinated debt over the reference period 1 January 2007 through 31 August 2008 plus 200 basis points for operational costs plus an additional 100 basis points to reflect the seniority of the hybrid in relation to subordinated debt.
Vastavalt EKP soovitusele on minimaalseks lisaintressiks emiteeriva panga 5-aastaste krediidiriski vahetustehingute hinnavahed allutatud võla puhul vaatlusperioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. augustini 2008 pluss 200 baaspunkti tegevuskulude katteks pluss veel 100 baaspunkti, et kajastada hübriidväärtpaberi eelist allutatud võla suhtes.
A mark-up is then applied for banks in risk classes 2 and 3.
Seejärel kohaldatakse 2. ja 3. riskiklassi kuuluvate pankade suhtes juurdehindlust.
The Norwegian authorities have indicated that Norges Bank has estimated the median spread on subordinated CDS contracts for DnB NOR [22], the only Norwegian bank for which CDS contracts are traded, at 100 basis points for the period 1 January 2007 to 31 August 2008 [23].
Norra ametiasutused on märkinud, et Norra keskpank on välja arvutanud, et DnB NOR puhul, [22] mis on ainus Norra pank, mille puhul kaubeldakse krediidiriski vahetustehingutega, on allutatud krediidiriski hinnavahede mediaan perioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. august 2008 hinnanguliselt 100 baaspunkti [23].
To stimulate redemption, the coupon is increased by 1 percentage point after each of years 4 and 5.
Lunastamise stimuleerimiseks suurendatakse kupongi pärast neljandat ja viiendat aastat kummalgi juhul 1 protsendipunkti võrra.