natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the following assessment, the Authority will make a distinction between the Energy Fund system as notified to the Authority and as applied since 1 January 2002 (see section II 3.1 of this Decision) and the future changes envisaged by the Norwegian authorities which intend to make the support compatible with the EEA State aid provisions (see section II 3.2 of this Decision).
Alljärgnevas hinnangus eristab järelevalveamet talle teatavaks tehtud energiafondi abikava, mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2002 (vt käesoleva otsuse II osa punkti 3.1), ning Norra ametiasutuste kavandatud edaspidiseid muudatusi, mille eesmärk on viia toetamine kooskõlla EMP riigiabi sätetega (vt käesoleva otsuse II osa punkti 3.2).
Assessment of the Energy Fund as notified to the Authority
Energiafondi hindamine järelevalveametile teatatud kujul
The investment support (renewable energy production, energy saving investment, new energy technology, energy audits)
Investeeringutoetus (taastuvenergia tootmine, energiasäästuinvesteering, uus energiatehnoloogia, energiaauditid)
In its decision of 18 May 2005 to open the formal investigation procedure, the Authority expressed doubts as to whether the investment support granted by the Energy Fund could be declared compatible under the Environmental Guidelines.
mai 2005. aasta otsuses algatada ametlik uurimismenetlus kahtles järelevalveamet, kas energiafondi antud investeeringutoetust võib pidada keskkonnasuunistega kooskõlas olevaks.
In their comments of 15 July 2005 to the opening decision, the Norwegian authorities argued that the system should be authorised directly under Article 61(3) (c) of the EEA Agreement.
Uurimismenetluse algatamise otsuse kohta 15. juulil 2005. aastal esitatud märkustes väitsid Norra ametiasutused, et abikava peaks olema lubatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.
The Authority does not follow the view, at least as far as the support concerned is covered by the Environmental Guidelines.
Järelevalveamet seda seisukohta ei jaga, vähemalt niivõrd, kuivõrd asjaomast toetust käsitletakse keskkonnasuunistes.
In the Authority's opinion, the European Commission's WRAP decision [59] is not relevant in this regard.
Järelevalveameti hinnangul ei ole Euroopa komisjoni WRAPi käsitlev otsus [59] selles kontekstis asjakohane.
The difference between the two cases is that in the case of recycling, the Guidelines do not provide for any provision on investment aid, whereas renewable energy investment support is covered by the Environmental Guidelines.
Need kaks juhtumit erinevad teineteisest selle poolest, et ringlussevõtu kohta ei olnud suunistes ühtki investeeringutoetust käsitlevat sätet, kuid taastuvenergia investeeringutoetust keskkonnasuunistes käsitletakse.
The Authority is bound by its own guidelines [60].
Järelevalveameti jaoks on tema enda suunised siduvad.
Investment support for renewable energy production
Taastuvenergia tootmiseks antav investeeringutoetus
Investment for renewable energy production can be supported up to an aid intensity of 40 % or, where necessary, of 100 % of eligible costs, see section D.1.3 (27) of the Environmental Guidelines.
Taastuvenergia tootmisesse tehtavat investeeringut saab toetada mahus, mille puhul abi osatähtsuses moodustab kuni 40 %, või vajaduse korral mahus, mis moodustab 100 % abikõlblikest kuludest (vt keskkonnasuuniste punkti D.1.3 (27)).
Section D.1.6 (31) clarifies what constitutes the eligible investment, namely investment in land, buildings, plants and equipment, and, under certain conditions, intangible assets.
Punktis D.1.6 (31) on selgitatud, millised investeeringud on abikõlblikud, nimelt maasse, ehitistesse, jaamadesse ja seadmetesse tehtavad investeeringud ning teatavatel tingimustel ka investeeringud immateriaalsesse varasse.
Section D.1.7 (32) establishes that eligible costs are the difference between the investment costs of a renewable energy production plant and the investment costs of a conventional power plant (hereinafter ‘extra cost approach’).
Punktis D.1.7 (32) on sätestatud, et abikõlblike kuludena käsitletakse taastuvenergiat tootva jaama investeerimiskulude ja tavapärase energiajaama investeerimiskulude vahet (edaspidi: lisakulud).
The Authority noted in its Decision to open the formal investigation procedure [61] that the support for renewable energy sources was not based on an extra cost approach as laid down in D.1.7 (32) of the Guidelines.
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses [61] märkis järelevalveamet, et taastuvate energiaallikate jaoks antud toetus ei põhinenud suuniste punkti D.1.7 (32) kohastel lisakuludel.
It also found that without the amendments later suggested by the Norwegian authorities, there would be no guarantee that the support would stay within the boundaries of the 40 % threshold.
Samuti leidis ta, et ilma Norra ametiasutuste hiljem pakutud muudatusteta ei oleks saanud tagada, et toetus ei ületaks 40 % künnist.
There was, furthermore, no guarantee that it would stay within the higher threshold of 100 % of extra costs nor that the scheme would not lead to overcompensation.
Lisaks ei olnud tagatud ka see, et toetusmäär ei oleks suurem kui 100 % lisakuludest või et abikava ei võimaldaks ülemäärast hüvitamist.
There were, e.g., no guarantees that only eligible investment costs would be supported and that no more aid than necessary to trigger the project would be given to an undertaking.
Puudusid ka igasugused tagatised, et toetust antakse ainult abikõlblike investeerimiskulude jaoks ning et ettevõtjatele antav abi ei ole suurem, kui projekti käivitamiseks vajalik.
Hence, the Authority took the preliminary view that the Energy Fund, as notified, could not be justified according to the investment aid chapter (section D.1.3 of the Environmental Guidelines) and constituted incompatible State aid.
Seega oli järelevalveameti esialgne seisukoht, et teatavaks tehtud energiafond ei ole investeeringutoetusi käsitleva peatüki kohaselt lubatud (keskkonnasuuniste jagu D.1.3) ja kujutas endast nõuetele mittevastavat riigiabi.
The comments by the Norwegian authorities have not removed these doubts.
Norra ametiasutuste märkused ei ole neid kahtlusi hajutanud.
As to the support of costs, which might not have been eligible, the Norwegian authorities state that as of 1 January 2005, Enova has only accepted the support of costs listed in the Commission's Decision regarding Finland N 75/2002, whereas in the past, other costs (e.g financial costs) have been supported, even if this might constitute only a small fraction of the total costs.
Selliste kulude hüvitamise kohta, mis ei pruukinud olla abikõlblikud, märgivad Norra ametiasutused, et alates 1. jaanuarist 2005 on Enova nõustunud vaid komisjoni Soome kohta tehtud otsuses N 75/2002 loetletud kulude toetamisega, kuid enne seda on toetatud ka muid kulusid (nt finantskulusid), kuigi need võisid moodustada vaid murdosa kogukuludest.
Since the Energy Fund, as notified, did not contain any clear rules on which costs are eligible, the danger to include non eligible costs has indeed materialised.
Kuna teatavaks tehtud energiafondil puudusid selged eeskirjad selle kohta, millised kulud on abikõlblikud, katavad toetused tõesti kulusid, mis ei ole abikõlblikud.
Likewise, the Norwegian argument that the aid scheme's element of competition restricts the possibilities of over-compensation, cannot alter the Authority's findings that the scheme did not have any functioning legal restrictions in place which would guarantee that the support stays within the threshold of the investment aid chapter of the Guidelines.
Samuti ei muuda Norra argument, et ülemäärast hüvitamist takistab abikava konkurentsielement, järelevalveameti arvamust, et abikaval puudusid igasugused toimivad õiguslikud piirangud, mis tagaksid, et toetus ei ületa suuniste investeeringutoetust käsitlevas peatükis kehtestatud künnist.
Without any such rules in place, it would be a matter of chance for overcompensation to be avoided.
Ilma ühegi kõnealuse eeskirjata on ülemäärase hüvitamise vältimine jäetud vaid juhuse hooleks.
The Authority upholds its view expressed in the Decision to open the formal investigation procedure that also the conditions of section D.3.3.1 (54) are not met for the system as notified.
Järelevalveamet jääb ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohale, et teatavaks tehtud süsteemi puhul ei ole järgitud ka punkti D.3.3.1 (54) tingimusi.
The Authority could not establish that there were parameters in place which would ensure that the threshold of section D.3.3.1 (54) would never be exceeded.
Järelevalveamet ei suutnud tuvastada ühtki kasutatud parameetrit, mis oleks taganud, et punktis D.3.3.1 (54) kehtestatud künnist kunagi ei ületata.
There was neither a guarantee that only investment costs would be included in the calculation (section D.3.3.1 (54) is limited to plant depreciation), nor was there sufficient certainty on how the discount rate should be established and that the aid would never exceed the amount necessary to reach a zero net present value.
Samuti puudus tagatis, et arvutustes võetakse arvesse vaid investeerimiskulusid (punktis D.3.3.1 (54) piirdutakse jaama kulumiga), ning piisav kindlus diskontomäära määramise viisis ja selles, et abi ei ületa kunagi nüüdispuhasväärtuse nulli jõudmiseks vajalikku summat.
In conclusion, the Energy Fund system as notified does not meet the compatibility standards of the Environmental Guidelines.
Järelikult ei vasta teatavaks tehtud energiafondi abikava keskkonnasuuniste nõuetele.
Energy saving support
Energiasäästutoetus
Investment for energy saving (the notion of energy saving is defined in section B(7) of the Environmental Guidelines), can be supported up to an aid intensity of 40 % of eligible costs according to section D.1.3 (25) of the Environmental Guidelines.
Energia säästmiseks tehtavate investeeringute (energia säästmise määratlus on esitatud keskkonnasuuniste punktis B (7)) jaoks võib keskkonnasuuniste punkti D.1.3 (25) kohaselt anda toetust osatähtsusega kuni 40 % abikõlblikest kuludest.
Section D.1.6 (31) of the Environmental Guidelines defines the investment concerned, i.e. land, buildings, plants and equipment and, under certain conditions, intangible assets.
Asjaomased investeeringud, s.t maasse, ehitistesse, jaamadesse ja seadmetesse ning teatavatel tingimustel immateriaalsesse varasse, on määratletud keskkonnasuuniste punktis D.1.6 (31).
Section D.1.7 (32) of the Environmental Guidelines limits the support to eligible costs, which are defined as the extra investment costs necessary to meet the environmental objectives.
Keskkonnasuuniste punkti D.1.7 (32) kohaselt piirdub toetus abikõlblike kuludega, mida määratletakse keskkonnaeesmärkide täitmiseks vajalike investeerimise lisakuludena.
No aid can be given for an adaptation to a European Community standard [62], if the undertaking is not a small or medium-sized undertaking.
Euroopa Ühenduse normatiividega [62] kohanemiseks abi ei anta, kui ettevõtja ei kuulu väikeste ega keskmise suurusega ettevõtete hulka.
In its Decision to open the formal investigation procedure, the Authority found that the support is not calculated according to the extra cost method as laid down in section D.1.7 (32) of the Environmental Guidelines.
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet, et toetust ei arvutata keskkonnasuuniste punktis D.1.7 (32) ettenähtud lisakulude meetodil.
In particular, it does not stay within the 40 % threshold of section D.1.3 (25) of the Environmental Guidelines.
Eeskätt ei jää see keskkonnasuuniste punktis D.1.3 (25) ettenähtud 40 % künnise piiresse.
Contrary to the investment support for renewable energy production, the 40 % threshold cannot be exceeded for energy saving measures [63].
Erinevalt taastuvenergia tootmiseks antavast investeeringutoetusest ei tohi energiasäästumeetmete puhul ületada 40 % künnist.
The Norwegian authorities state that in practice they have followed the approach of the Guidelines.
Norra ametiasutused väidavad, et tegelikult on nad suuniste põhimõtteid järginud.
The Authority would not dispute that individual grants under the Energy Fund scheme might in themselves have been compatible with the Environmental Guidelines.
Järelevalveamet ei vaidle vastu, et energiafondi abikava alusel antud üksiktoetused võisid iseenesest olla keskkonnasuunistega kooskõlas.
However, that does not make the Energy Fund scheme as such — which did not contain any thresholds as to the aid intensities nor did it follow the extra cost approach — compatible with the Environmental Guidelines.
Kuid see ei vii energiafondi kava, mis ei sisaldanud abi osatähtsuse künnised ega järginud lisakulude põhimõtet, tervikuna keskkonnasuunistega kooskõlla.
Consequently, as there were no mechanisms in place which would exclude that aid granted under that support measure would exceed the 40 % threshold of support, whereby the costs would be compared with the costs of traditional power production, the Energy Fund scheme, as notified, is to be considered as incompatible aid.
Mehhanismide puudumise tõttu, mis tagaksid, et toetusmeetme alusel antav abi ei ületaks toetuse 40 % künnist, võrreldes kulusid tavaenergia tootmise kuludega, tuleb teatavaks tehtud energiafondi kava pidada seega nõuetele mittevastavaks abiks.
In its decision to open the formal investigation procedure, the Authority found that it did not have sufficient information in order to assess whether the projects in this category would be projects relating to renewable energy production [64].
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet, et tal puudus piisav teave, et hinnata, kas kõnealuse kategooria projektid on seotud taastuvenergia tootmisega.
Likewise, the Authority was not certain whether the projects concerned research and development projects, which should have been assessed according to Chapter 14 on aid for research and development of the Authority's State Aid Guidelines.
Samuti ei olnud järelevalveamet kindel, kas projektid olid uurimis- ja arendusprojektid, mida oleks tulnud hinnata järelevalveameti riigiabi suuniste uurimis- ja arendustegevuseks antavat abi käsitleva 14. peatüki kohaselt.
During the formal investigation procedure, the Norwegian authorities clarified that support under this category would not concern projects at the stage of research and development, but mainly renewable energy production projects and to a lesser extent energy saving measures.
Ametliku uurimismenetluse käigus selgitasid Norra ametiasutused, et kõnealuses kategoorias ei anta toetust ei ole seotud uurimis- ja arendusetapis olevatele projektidele, vaid peamiselt taastuvenergia tootmise projektidele ja vähemal määral ka energiasäästumeetmetele.
The data demonstrated by the Norwegian authorities of projects grouped under this heading showed that so far only these categories have been supported.
Sellesse valdkonda jäävate projektide andmed, mille Norra ametiasutused esitasid, näitasid, et selle hetkeni oli toetatud vaid nimetatud kategooria projekte.
The project of ‘new energy technology support’ is, therefore, to be considered as a subgroup of the investment support for energy saving measures or renewable energy production.
Seepärast tuleb uute energiatehnoloogiate toetamist pidada energiasäästumeetmeteks või taastuvenergia tootmiseks antava investeeringutoetuse alarühmaks.
However, for the Energy Fund, as notified, the Authority finds that the system did firstly not establish clearly that the new energy technology projects are subgroups of the other support categories and should therefore be assessed according to the same rules.
Teatavaks tehtud energiafondi puhul leidis järelevalveamet siiski, et abikava puhul ei tehtud esmalt selgeks, et uute energiatehnoloogiate projektid moodustavad muude toetuskategooriate alarühma ning neid tuleks seepärast hinnata samadele reeglite kohaselt.
In any event, as for the other support measures, the Authority finds that the system as notified did not contain any restrictions which guaranteed that the respective thresholds for investment support for renewable energy production and energy saving measures would be respected, or that only the eligible investment costs would be supported.
Teiste toetusmeetmete puhul leidis järelevalveamet igal juhul, et teatavaks tehtud süsteem ei sisaldanud ühtki piirangut, mis oleks taganud taastuvenergia tootmiseks ja energiasäästumeetmeteks antavate investeeringutoetuste puhul asjakohaste künniste järgimise või toetuse andmise ainult abikõlblikele investeerimiskulude jaoks.
The Authority, therefore, comes to the conclusion that the support as notified does not fulfil the requirements of the Environmental Guidelines.
Seepärast on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et teatavaks tehtud toetus ei vasta keskkonnasuuniste nõuetele.
In the Decision to open the formal investigation procedure, the Authority found that it did not have sufficient information to assess whether support under this heading would be compatible with the Environmental Guidelines, in particular under section D.2 (36) of the Environmental Guidelines (support for small and medium-sized enterprises).
Ametliku uurimismenetluse otsuses leidis järelevalveamet, et tal polnud piisavalt teavet, et hinnata, kas kõnealuses kategoorias antav toetus on keskkonnasuunistega kooskõlas, eelkõige nende punktiga D.2 (36) (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine).
Regarding this support category, the Norwegian authorities referred, during the formal investigation procedure, to a Finnish scheme, which allows for costs of energy audits to be taken into account for state support (i.e. not limited to small and medium-sized companies).
Kõnealust toetuste kategooriat silmas pidades viitasid Norra ametiasutused ametliku uurimismenetluse käigus Soome abikavale, mis võimaldab energiaauditite kulusid riigiabi andmisel arvesse võtta (s.t ei piirdu vaid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega).
The Norwegian authorities stress that, like the Finnish system, the Norwegian Energy Fund allows firms to receive financial support to perform energy audits and analyses, either to help achieve feasible energy efficiency or for energy saving investments or behavioural changes.
Norra ametiasutused rõhutavad, et samamoodi nagu Soome süsteem võimaldab Norra Energiafond ettevõtetele finantstoetust energiaauditite ja analüüsi tegemiseks, selleks et need muuta võimalikult energiatõhusaks või et nad investeeriksid energia säästmisse või muudaksid energia säästmiseks oma käitumist.
The Finish scheme had allowed for aid covering 40 % of the eligible costs.
Soome kavaga anti abi 40 % abikõlblikest kuludest.
The Norwegian scheme granted up to 50 % of eligible costs.
Norra kavaga anti toetusi kuni 50 % abikõlblikest kuludest.
The Authority, firstly, finds that the Energy Fund scheme as notified did not contain any limitations which would guarantee that the support of such measures does not exceed the 40 % threshold for energy saving measures as laid down in section D.1.3 (25) of the Environmental Guidelines.
Esiteks leiab järelevalveamet, et energiafondi teatavaks tehtud abikavas ei olnud ühtki piirangut, mis oleks taganud, et kõnealuste meetmete toetused ei ületa keskkonnasuuniste punktis D.1.3 (25) energiasäästumeetmete jaoks kehtestatud 40 % künnist.
In particular, a support of up to 50 % of eligible costs is not compatible with the Environmental Guidelines.
Eeskätt ei ole keskkonnasuunistega kooskõlas toetus suurusega kuni 50 % abikõlblikest kuludest.
Secondly, the Authority does not find that a support of energy audits in relation to purely behavioural changes, without any envisaged investment, can be based on section D.1.3 of the Environmental Guidelines, which aims at investment support only.
Teiseks leiab järelevalveamet, et energiaauditite toetus, mis on seotud ainult käitumise muutustega ilma selleks investeeringuid kavandamata, ei saa põhineda keskkonnasuuniste jaol D.1.3, milles käsitletakse ainult investeeringutoetust.
The Commission's authorisation in relation to a Finnish support scheme was limited to such investment support [65].
Soome abikava puhul lubas komisjon vaid selliseid investeeringutoetusi.
It might be that further support for advisory and consultancy services would be considered compatible with section D.2 (36) of the Environmental Guidelines, in conjunction with the Act referred to under point 1(f) of Annex XV to the EEA Agreement [66] (aid to small and medium-sized enterprises).
Võib olla, et nõustamisteenusteks antud toetus leitakse kooskõlas olevat keskkonnasuuniste punktiga D.2 (36) ja EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunktis f osutatud õigusaktiga [66] (väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava abi koha).
However, this is not decisive for the compatibility of the aid scheme as the Energy Fund as notified did not contain any limitations to that end.
Kuid abikava nõuetele vastavuse hindamisel ei ole see otsustava tähtsusega, sest teatavaks tehtud energiafondil puudusid seejuures igasugused piirangud.
It can, therefore, not be declared compatible with the Environmental Guidelines.
Seepärast ei saa seda pidada keskkonnasuunistele vastavaks.
Teaching material and educational measures
Õppematerjali väljatöötamise meetmed ja haridusmeetmed
The Authority notes that the teaching material and educational programmes as notified were not limited to small and medium-sized companies, as stipulated in the Act mentioned in point 1(f) in Annex XV to the EEA Agreement (aid to small and medium-sized enterprises) [67].
Järelevalveamet märgib, et teatavaks tehtud õppematerjalide väljatöötamise ja haridusprogrammid ei piirdunud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, nagu on sätestatud EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunktis f osutatud õigusaktis (väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava abi kohta).
Neither was the support limited to support falling under the Act referred to in point 1(d) in Annex XV to the EEA Agreement (training aid) [68].
Samuti ei piirdunud toetus EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunktis d osutatud õigusaktis sätestatud toetusega (koolitusabi).
The Authority, therefore, does not have to assess whether the support measures could be justified under these block exemptions.
Seepärast ei pea järelevalveamet hindama, kas toetusmeede võiks olla nimetatud grupierandite alusel õigustatud.
This type of support is also not covered by the Environmental Guidelines.
Kõnealust toetusliiki ei käsitleta ka keskkonnasuunistes.
The Norwegian authorities argue that the aid under Energy Fund, in general or for parts, should be assessed directly under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Norra ametiasutused väidavad, et kogu energiafondi kaudu antud abi või selle osasid tuleks hinnata otse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.
In order to establish whether such a measure can be authorised by directly applying Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, the Authority has to establish whether the support is necessary for and proportionate to fulfilling its objective.
Selleks et tuvastada, kas kõnealune meede on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c vahetult kohaldades lubatud, peab järelevalveamet otsustama, kas toetus on selle eesmärkide täitmiseks vajalik ja proportsionaalne.
The objective of the support measure was to enhance knowledge and competence about energy saving possibilities and energy efficiency.
Toetusmeetme eesmärk oli suurendada energia säästmise võimalusi ja parandada energiatõhususe alaseid teadmisi ja oskusi.
Energy saving measures, although related to investment, are explicitly laid down in the Environmental Guidelines as an objective open for State support.
Energiasäästumeetmed, kuigi investeeringutega seotud, on eesmärk, mille jaoks võib keskkonnasuuniste sõnaselgete sätete kohaselt riigiabi anda.
In general, energy efficiency measures contribute to achieving the Kyoto goals to reduce greenhouse gases, and knowledge and competence play an important role in the introduction and implementation of energy efficiency measures.
Üldiselt annavad energiatõhususe meetmed panuse kasvuhoonegaaside vähendamiseks mõeldud Kyoto eesmärkide täitmisse ning teadmistel ja asjatundlikkusel on energiatõhususe meetmete võtmisel ja rakendamisel oluline osa.