natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The club explains, in line with what has been set out above, that its organisational structure changed when Bryne FK and Bryne Fotball ASA merged in 2004.
Klubi selgitab kooskõlas eespool esitatuga, et tema organisatsiooniline struktuur muutus, kui Bryne FK ja äriühing Bryne Fotball ASA 2004. aastal ühinesid.
Currently, all activities take place within Bryn FK.
Praegu toimub kogu tegevus Bryne FKs.
The area is zoned for sports purposes in the applicable zoning plan, dated 28 October 1997.
28. oktoobril 1997. aastal kinnitatud ja praeguseni kehtivas detailplaneeringus on maa ette nähtud spordiotstarbelisena.
OPAK states that, as a starting point, the value of the land should be based on the permissible exploitation of the land.
OPAK märgib, et alustuseks peaks maa väärtus põhinema selle lubataval kasutusalal.
The Authority notes, as a starting point, that the assessment is not based on any of the preferred methods set out by the Norwegian Asset Valuers’ Association.
Järelevalveamet märgib alustuseks, et antud hinnang ei põhine mitte ühelgi meetodil, mida Norra varahindajate liit eelistatavana välja oleks toonud.
Neither is it based on a direct comparison with similar properties.
Samuti ei põhine hinnang otsesel võrdlusel sarnaste kinnistutega.
From the background papers from the sale, it appears that the municipality had, in turn, bought the land from the football club for NOK 1 million in 1996.
Müügi taustamaterjalidest selgub, et kohalik omavalitsus oli omakorda ostnud maa jalgpalliklubilt 1996. aastal 1 miljoni Norra krooni eest.
The Authority has no further information on this sale.
Järelevalveametil ei ole täiendavat teavet selle müügi kohta.
No 390/09/COL
nr 390/09/COL,
of 7 October 2009
7. oktoober 2009,
on the establishment of Mesta AS (Norway)
äriühingu Mesta AS asutamise kohta (Norra)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTA JÄRELEVALVEAMET [1], VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [2] eriti selle artikleid 61–63 ning protokolli nr 26,
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6 and 7(3) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 3 [4],
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], in particular the section on State aid in the form of public service compensation,
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta [5] ning eelkõige jaotist, mis käsitleb avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [6],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 viidatud rakendussätete kohta [6],
HAVING CALLED on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [7] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele [7] ning võttes nende märkusi arvesse
By letter dated 30 August 2004 the Authority received a complaint against the Norwegian authorities in relation to the establishment of Mesta AS which was created to take over the production activities carried out within the Public Road Administration in Norway [8].
30. augusti 2004. aasta kirjaga sai järelevalveamet kaebuse, mis esitati Norra ametiasutuste vastu seoses äriühingu Mesta AS asutamisega, mis loodi eesmärgiga võtta üle Norra Maanteeameti [8] tootmistegevus.
The letter was received and registered by the Authority on 2 September 2004 (Event No 291537).
Kiri saabus järelevalveametisse ja registreeriti seal 2. septembril 2004. aastal (toiming nr 291 537).
Following various exchanges of correspondence [9], the Authority informed the Norwegian authorities by letter dated 18 July 2007 that it had adopted Decision No 350/07/COL to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement in respect of measures taken in the context of establishing Mesta AS (the ‘Opening Decision’).
Pärast ulatuslikku kirjavahetust [9] teatas järelevalveamet 18. juuli 2007. aasta kirjas Norra ametiasutustele, et ta on vastu võtnud otsuse nr 350/07/COL järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise kohta äriühingu Mesta AS asutamisega seoses võetud meetmete suhtes (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).
By letter submitted on 7 December 2007 the Norwegian authorities forwarded comments (Event No: 456844).
Norra ametiasutused esitasid märkused 7. detsembri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 456 844).
The Opening Decision was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto and called on interested parties to submit their comments [10].
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes ning selles kutsuti huvitatud isikuid üles esitama oma märkused [10].
The Authority received comments from four interested parties on 29 January as well as on 4, 21 and 27 February 2008 (Event Nos: 461463, 463234, 466015 and 467170).
Järelevalveamet sai märkused neljalt huvitatud isikult 29. jaanuaril, 4., 21. ja 27. veebruaril 2008. aastal (toimingud nr 461463, 463234, 466015 ja 467170).
Additional comments were received on 4 April 2008 (Event No: 472381).
aprillil 2008. aastal saadi täiendavad märkused (toiming nr 472381).
By letters submitted on 21 February and 7 April 2008 (Event Nos: 463245 and 472529) the Authority forwarded these to the Norwegian authorities which were given the opportunity to react.
21. veebruari ja 7. aprilli 2008. aasta kirjadega (toimingud nr 463245 ja 472529) edastas järelevalveamet need märkused Norra ametiasutustele, kellele anti võimalus märkustele vastata.
By letter dated 23 May 2008 (Event No: 478082) the Norwegian authorities submitted comments.
Norra ametiasutused esitasid oma märkused 23. mai 2008. aasta kirjaga (toiming nr 478082).
During the autumn of 2008 and spring of 2009, the Authority and the Norwegian authorities have had informal contact via both telephone and electronic mail regarding the case.
aasta sügisel ja 2009. aasta kevadel suhtlesid järelevalveamet ja Norra ametiasutused juhtumiga seoses mitteametlikult telefoni ja elektronposti teel.
Information received by the Authority in this context has been consolidated by the Norwegian authorities in a letter submitted electronically on 6 July 2009 by the Ministry of Government Administration and Reform (Event no: 523766) [11].
Norra ametiasutused kinnitasid järelevalveametile suhtluse käigus edastatud teavet Norra riigihalduse ja reformiministeeriumi 6. juuli 2009. aasta elektronkirjaga (toiming nr 523766) [11].
BACKGROUND FOR THE EXISTENCE OF THE ALLEGED AID
VÄIDETAVA ABI OLEMASOLU TAUST
THE COMPLAINT ALLEGING THE INVOLVEMENT OF STATE AID
KAEBUS RIIGIABI ANDMISE KOHTA
The Public Road Administration in Norway is in charge of the construction and maintenance of national and county municipality roads, bridges and tunnels.
Norra Maanteeamet vastutab riiklike ja kohalike omavalitsuste teede, sildade ja tunnelite ehitamise ja hooldamise eest.
Prior to 1 January 2003 the Norwegian Road Administration operated in-house production departments (hereinafter collectively referred to as ‘the Production Department’) via district offices which carried out the construction work on behalf of the Public Road Administration.
Enne 1. jaanuari 2003 kuulusid Norra Maanteeameti koosseisu tootmisosakonnad (edaspidi koos „tootmisosakond”), mis tegid piirkondlike esinduste kaudu Maanteeameti nimel ehitustöid.
However, in 2001–2002 the Norwegian authorities decided to carry out an overall restructuring of the in-house production activities.
Ajavahemikus 2001–2002 otsustasid Norra ametiasutused asutusesisese tootmistegevuse tervikuna ümber korraldada.
In this regard the Government proposed that the Parliament should separate the production activities from the Public Road Administration and transfer them to a limited liability company owned by the State [12].
Sellega seoses tegi valitsus parlamendile ettepaneku eraldada tootmistegevus Maanteeametist ja anda see üle riigi omanduses olevale piiratud vastutusega äriühingule [12].
The administrative functions consisting of planning future construction activities, including the organisation of public tenders, remained within the state administration.As a result, on 1 January 2003, the production activities of the Production Department within the Public Road Administration was separated from the State and transferred to a newly established company, Mesta AS.
Riigiasutusele jäid haldusfunktsioonid – tulevase ehitustegevuse planeerimine, sh avalike pakkumiste korraldamine.Selle tulemusel eraldati Maanteeameti tootmisosakonna tootmistegevus 1. jaanuaril 2003 riigi alluvusest ja anti üle uuele äriühingule Mesta AS.
All assets, rights and obligations pertaining to the Production Department were transferred to Mesta AS as contributions in kind [13].
Kõik tootmisosakonna varad, õigused ja kohustused anti mitterahalise sissemaksena üle äriühingule Mesta AS [13].
The assets included machinery and equipment as well as service contracts entered into between the Production Department and the Public Road Administration.
Varade hulka kuulusid masinad ja seadmed ning tootmisosakonna ja Maanteeameti vahel sõlmitud teenuselepingud.
In return the State received shares in the new company.
Riik sai vastutasuks uue äriühingu aktsiad.
Currently, Mesta AS carries out construction and maintenance activities in competition with other operators active on this market.The complainant has argued that Mesta AS has received State aid contrary to Article 61(1) of the EEA Agreement on four accounts: (i) the State has financed the restructuring costs; (ii) the fixed assets transferred to Mesta AS have been assessed at below market value in the opening balance; (iii) Mesta AS has been cross-subsidized as a result of the takeover by the company of the Production Department’s previous contract portfolio; and (iv) Mesta AS has not paid document and registration duties normally falling due in the case of transfer of ownership of real estate.
Praegu teostab Mesta AS ehitus- ja hooldustöid, konkureerides teiste asjaomasel turul tegutsevate ettevõtjatega.Kaebuse esitaja väidab, et Mesta AS on saanud EMP lepingu artikli 61 lõikega 1 vastuolus olevat riigiabi neljal juhul: i) riik kandis ümberkorraldamisega seotud kulud; ii) äriühingule Mesta AS üle antud põhivara väärtus hinnati algbilansis turuväärtusest madalamaks; iii) äriühingule Mesta AS anti ristsubsiidiume, kuna ta võttis üle tootmisosakonna lepinguportfelli; ja iv) Mesta AS ei ole maksnud dokumentide vormistamise ja registreerimise tasu, mida kinnisvara omandiõiguse üleandmisel tuleb tavaliselt maksta.
The following describes the facts relevant for assessing whether each of these alleged measures involve State aid.
Järgnevalt kirjeldatakse asjaolusid, mille alusel hinnatakse, kas eespool nimetatud meetmed kujutavad endast riigiabi.
RESTRUCTURING AND OTHER REORGANISATION MEASURES
ÜMBERKORRALDAMINE JA MUUD SELLEGA SEOTUD MEETMED
It appears from preparatory legislative work that about 4750 of all employees (totalling approximately 5000) previously employed in the Production Department were to be transferred to the newly established company, Mesta AS [14].
Ettevalmistavatest õigusaktidest ilmneb, et kõigist tootmisosakonnas varem töötanud töötajatest (kokku umbes 5000 töötajat) plaaniti loodavasse äriühingusse Mesta AS üle viia umbes 4750 töötajat [14].
Upon transfer to Mesta AS, the employees would loose their status as civil servants.
Pärast Mesta ASi üleviimist kaotaksid töötajad oma riigiteenistuja staatuse.
As the employees were entitled to refuse such a transfer it was necessary to give incentives to employees in order to encourage them to accept the transfer [15].
Kuna töötajatel oli õigus üleviimisest keelduda, tuli neid motiveerida, et julgustada neid üleviimisega nõustuma [15].
In addition, in order to ensure the establishment of a commercially viable company it was necessary to reduce the workforce by approximately 1700 to approximately 3050 [16].The preparatory legislative work sets out different ‘restructuring’ measures foreseen by the Norwegian authorities.
Peale selle tuli selleks, et tagada elujõulise äriühingu loomine, vähendada töötajate arvu umbes 1700 võrra kuni 3050 töötajani [16].Ettevalmistavates õigusaktides on sätestatud erinevad Norra ametiasutuste poolt ette nähtud „ümberkorraldamismeetmed”.
Four measures consisted of (i) temporary maintenance of civil servant pension rights [17]; (ii) maintenance of the right to a special retirement age [18]; (iii) early pension packages; and various other measures involving (iv) moving, commuting, maintenance of salary and renovation of machines [19].
Neli neist on järgmised: i) riigiteenistuja pensioniõiguste ajutine säilitamine; [17] ii) eripensioniea õiguse säilitamine; [18] iii) eelpensionipaketid; ja mitmesugused muud meetmed, mis hõlmavad iv) kolimise ja töölesõidukulude hüvitamist, töötasu säilitamist ja masinate uuendamist [19].
These are referred to as the ‘restructuring measures’ and are financed by direct grants.
Kõnealuseid meetmeid nimetatakse „ümberkorraldamismeetmeteks” ja neid rahastatakse otsetoetustest.
Initially a further cost item (v) compensation for salary, was foreseen to be financed through direct funding [20].
Algselt oli ette nähtud täiendava kuluartikli, s.o v) töötasu hüvitamise rahastamine otsetoetustest [20].
However, immediately prior to fixing the opening balance of Mesta AS the Norwegian authorities decided that the relevant costs should instead be covered by a capital contribution to Mesta AS in the form of equity.The total cost of the four restructuring measures financed by a direct grant was initially estimated at NOK 1468 million (discounted to present values) and foreseen to be reimbursed by the State to Mesta AS in instalments over a three-year period from 2003 to 2005 [21].
Vahetult enne Mesta AS algbilansi kinnitamist otsustasid Norra ametiasutused siiski, et asjaomased kulud tuleks katta hoopis kapitali sissemaksust Mesta ASi omakapitali kujul.Nelja otsetoetustest rahastatava ümberkorraldamismeetme hinnanguline kogumaksumus oli algselt 1468 miljardit Norra krooni (diskonteeritud nüüdisväärtuseni) ning riik pidi selle äriühingule Mesta AS hüvitama osamaksetena ajavahemikul 2003.–2005 [21].
These restructuring costs were not included in the opening balance of Mesta AS since the restructuring costs were to be funded by the State via the State budget for the three years of 2003, 2004 and 2005 [22].
Kõnealused ümberkorraldamiskulud Mesta AS algbilansis ei kajastunud, sest ümberkorraldamiskulud pidi katma riik kolme aasta (2003., 2004. ja 2005. aasta) eelarvest [22].
It appears from the State budget for 2006 that Mesta AS has received a total of NOK 993,6 million from the State to cover restructuring costs [23].
aasta riigieelarvest nähtub, et Mesta AS sai ümberkorraldamiskulude katteks riigilt kokku 993,6 miljonit Norra krooni [23].
By 30 June 2008 Mesta AS had spent NOK 879,6 million of this amount while total restructuring costs were estimated to amount to NOK 1097,8 million (until the year of 2013) [24].
30. juuniks 2008 oli Mesta AS kulutanud nimetatud summast 879,6 miljonit Norra krooni, samas kui ümberkorraldamise hinnangulised kogukulud (kuni 2013. aastani) ulatusid 1097,8 miljoni Norra kroonini [24].
The Norwegian authorities have explained that although it was initially foreseen that the State should cover all restructuring costs (implying that if the original estimate of the restructuring costs of NOK 1468 million would be insufficient the State would grant additional funds), the State budgets for 2007 and 2008 make it clear that Mesta AS will not be granted further restructuring funds than the amount already received of NOK 993,6 million [25].The Norwegian authorities have explained that although very unlikely, if, at the end of the period, the restructuring costs should turn out to be less than the amount received by Mesta AS, the surplus amount must be repaid to the State.
Norra ametiasutused selgitasid, et kuigi algselt pidi riik katma kõik ümberkorraldamiskulud (mis tähendab, et kui algselt ümberkorraldamiskulude katteks ette nähtud 1468 miljardist Norra kroonist ei oleks piisanud, oleks riik eraldanud täiendavaid vahendeid), selgus 2007. ja 2008. aasta riigieelarvest, et Mesta ASile ei eraldata ümberkorraldamiseks rohkem, kui juba saadud 993,6 miljonit Norra krooni [25].Norra ametiasutused selgitasid, et kui nimetatud ajavahemiku lõpus ilmneks, et ümberkorraldamiskulud on olnud väiksemad kui Mesta ASile eraldatud summa (kuigi see on väga ebatõenäoline), tuleks ülejäänud summa riigile tagasi maksta.
In terms of regulation, the Norwegian authorities adopted an Act on the transformation of the production activities of the Public Road Administration to a State owned limited liability company which regulates some of the rights of employees who were transferred from the Public Road Administration for employment in Mesta AS (hereafter referred to as the ‘Mesta Act’) [26].2.2.1.
Seoses õigusliku reguleerimisega võtsid Norra ametiasutused vastu seaduse Maanteeameti tootmistegevuse riigi omanduses olevale piiratud vastutusega äriühingule üleandmise kohta, millega reguleeritakse teatavaid Maanteeameti alluvusest Mesta ASi alluvusse üle viidavate töötajate õigusi (edaspidi „Mesta seadus”) [26].2.2.1.
The Norwegian authorities have explained that the main challenge with respect to transferring employees from Production Department to Mesta AS was to enable the new company to operate on terms similar to that of its competitors and thereby create a level playing field.
Norra ametiasutused selgitasid, et peamine probleem töötajate tootmisosakonnast Mesta ASi üleviimisel oli selle tagamine, et uus äriühing tegutseks konkurentidega sarnastel tingimustel, ja selleks võrdsete võimaluste loomine.
The Norwegian authorities decided to transfer the work force to Mesta AS and let Mesta AS (as opposed to the Road Administration) be in charge of implementing the measures involved in the transfer and reduction of the work force.
Norra ametiasutused otsustasid viia töötajad üle Mesta ASi ning töötajate üleviimise ja nende arvu vähendamisega seotud meetmete rakendamise eest pidi vastutama Mesta AS (mitte Maanteeamet).
These issues and their resolution formed part of and were a pre-requisite for the liberalisation and opening of the national road network market.
Nimetatud küsimused ja nende lahendamine moodustasid osa riikliku teedevõrgu turu liberaliseerimisest ja avamisest, olles ühtlasi vajalikuks eeltingimuseks.
The Norwegian State would not have opened this market without being able to establish a new company with sufficient staff.
Norra ei oleks kõnealust turgu avanud, kui ta ei oleks saanud luua uut, piisava arvu töötajatega äriühingut.
The Norwegian authorities have explained that this formed the background for the State’s negotiations with the trade unions on the transfer of employees from the Production Department to Mesta AS.
Norra ametiasutused selgitasid, et sellel rajanesid riigi ja ametiühingute vahelised läbirääkimised töötajate Maanteeametist Mesta ASi üleviimise üle.
The negotiations resulted in an ‘understanding’ between the parties on 4 June 2002 on a temporary continuation of certain civil servant rights and the possibility to offer measures, such as early pension, aimed at reducing the work force [27].
Läbirääkimiste tulemusel leppisid pooled 4. juunil 2002. aastal kokku, et ajutiselt säilitatakse teatavad riigiteenistuja õigused ja pakutakse meetmeid, nagu eelpension, töötajate arvu vähendamiseks [27].
The specific elements of this understanding are set out in the sub-sections below [28].
Kokkuleppe konkreetsed punktid on esitatud järgmistes alapunktides [28].
Prior to 1 January 2003 an interim board of directors of Mesta AS (the ‘Interim Board’) was established to represent the future company.
Enne 1. jaanuari 2003 loodi tulevase äriühingu esindamiseks Mesta ASi ajutine juhatus (edaspidi „ajutine juhatus”).
The Norwegian authorities have explained that the Interim Board was not a party to any of the negotiations regarding the employees.
Norra ametiasutused selgitasid, et ajutine juhatus ei osalenud ühelgi töötajatega seoses peetud läbirääkimistel.
However, the right to compensation for salary was included in the Mesta Act [29].
Mesta seadusesse lisati siiski töötasu hüvitamise õigus [29].
By contrast, there was no law or other legal instrument regulating other civil servant rights.Prior to describing the terms of the understanding it is useful to briefly outline the status of the employees in the Production Department prior to their transfer to Mesta AS: The Norwegian authorities have explained that the employees in the Production Department were employed by the State.
Seevastu puudusid seadused või muud õigusaktid, mis oleksid reguleerinud muid riigiteenistuja õigusi.Enne kokkuleppe tingimuste kirjeldamist tuleks lühidalt selgitada tootmisosakonna töötajate staatust enne nende üleviimist Mesta ASi: Norra ametiasutused selgitasid, et tootmisosakonna töötajad olid riigi teenistuses.
It follows from Norwegian law that State employees hold the status of civil servants [30] and that for such employees membership of the State pension fund ( ‘Statens pensjonskasse’ or ‘SPK’) is mandatory [31].
Norra õiguse kohaselt on riigi teenistuses olevatel töötajatel riigiteenistuja staatus [30] ja osalemine riiklikus pensionifondis (norra keeles „Statens pensjonskasse”, edaspidi „SPK”) on nende jaoks kohustuslik [31].
Hence membership of the SPK ensures civil servants pension rights.
Seega tagab SPKs osalemine riigiteenistuja pensioniõigused.
The Norwegian authorities have explained that under Norwegian law the transfer of the Production Department to Mesta AS qualifies as a ‘business transfer’ [34].
Norra ametiasutused selgitasid, et vastavalt Norra õigusele on tootmisosakonna üleviimine Mesta ASi „ettevõtte üleviimine” [34].
With reference to the rules on the transfer of undertakings, the employment contracts of transferred employees were transferred to the new company, except with respect to pension rights [35].
Ettevõtjate üleviimist käsitlevate eeskirjade kohaselt anti üleviidud töötajate töölepingud, välja arvatud pensioniõigustega seonduv, üle uuele äriühingule [35].
As the new employer did not form part of the State, the Norwegian authorities have explained that the civil servants employed in the Production Department were entitled to refuse transfer to Mesta AS.
Kuna uus tööandja ei olnud riigiettevõte, selgitasid Norra ametiasutused, et tootmisosakonnas töötavatel riigiteenistujatel oli õigus Mesta ASi üleviimisest keelduda.
However, by refusing a transfer they would run the risk of being dismissed according to the generally applicable rules for civil servants unless another suitable position could be found: in such circumstances civil servants have a right of priority to vacant positions within the state administration (but not to compensation for salary) [36].While employees could therefore choose to remain in State employment, transfer of the employees of the Production Department to the new entity (Mesta AS) was a prerequisite in order for the liberalisation to take place at all.
Üleviimisest keeldumise puhul aga valitses oht, et töötajad võidakse vastavalt riigiteenistujate suhtes kohaldatavatele üldeeskirjadele töölt vabastada, kui teist sobivat ametikohta ei leita; sellisel juhul on riigiteenistujatel eelisõigus riigiasutuses leiduvatele vabadele töökohtadele (kuid mitte töötasu hüvitamisele) [36].Kuigi töötajad võisid otsustada, et nad jäävad edasi riigi teenistusse, oli tootmisosakonna töötajate uude äriühingusse (Mesta AS) üleviimine turu liberaliseerimise eeltingimus, ilma milleta see ei oleks saanud üldse toimuda.