natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Ministry maintained the previous considerations expressed in the letters dated 25 March 2003 and 5 June 2003, and submitted additional comments regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Ministeerium kordas varem 25. märtsi 2003. aasta ja 5. juuni 2003. aasta kirjades väljendatud seisukohti ning esitas täiendavaid märkusi vastavalt ühe- ja kaheaastase üleminekuperioodi mõjude kohta kõikide tsoonide lõikes ja võrreldes teatatud kolmeaastase perioodiga.
The Ministry also submitted additional comments as to why enterprises in zone 3 needed the same transitional period as those in zone 4.
Ministeerium esitas ka täiendavaid märkusi selle kohta, miks 3. tsooni ettevõtjad vajavad 4. tsooni omadega sarnast üleminekuperioodi.
Economic effects of transitional periods of one and two years
Ühe- ja kaheaastase üleminekuperioodi majanduslik mõju
The Ministry of Finance submitted the following table showing the effects of the annual increase in labour costs and tax burden, depending on the duration of the transitional period.
Rahandusministeerium esitas järgmise tabeli, mis näitab tööjõukulude ja maksukoormuse aastast kasvu sõltuvalt üleminekuperioodi kestusest.
‘Annual changes in labour costs and tax burden due to increase in tax rates, taking into account the duration of the transitional period’
“Maksumäärade tõusust tingitud tööjõukulude ja maksukoormuse aastane muutus, arvestades üleminekuperioodi kestust”
No transitional period
Üleminekuaeg puudub
One year transitional period
Üheaastane üleminekuaeg
Two year transitional period
Kaheaastane üleminekuaeg
Three year transitional period
Kolmeaastane üleminekuaeg
Increases in tax rates
Maksumäärade tõus
zone 4
tsoon 4
9,0 percentage points
9,0 % võrra
4,5 percentage points
4,5 % võrra
3,0 percentage points
3,0 % võrra
2,25 percentage points
2,25 % võrra
zone 3
tsoon 3
7,7 percentage points
7,7 % võrra
3,85 percentage points
3,85 % võrra
2,6 percentage points
2,6 % võrra
1,93 percentage points
1,93 % võrra
Increase in nominal labour costs due only to the rise in tax rates (wage growth not included)
Ainult maksumäärade tõusust tingitud tööjõu nominaalkulude kasv (palkade kasvu arvestamata)
Increase in total tax burden due to the rise in tax rates (effect of wage growth not included)
Maksumäärade kasvust tingitud maksukoormuse suurenemine (arvestamata palkade kasvu mõju)
NOK 1186 million
1186 mln NOK
NOK 593 million
593 mln NOK
NOK 395 million
395 mln NOK
NOK 296 million
296 mln NOK
NOK 134 million
134 mln NOK
NOK 67 million
67 mln NOK
NOK 45 million
45 mln NOK
NOK 34 million
34 mln NOK
Increase in nominal total labour costs when normal wage growth is included
Tööjõu nominaalkulude suurenemine normaalse palkade kasvu arvestamisel
Increase in total labour costs (wage growth and tax increase) compared to normal wage growth
Tööjõu kogukulude suurenemine (palkade kasv ja maksusumma suurenemine) võrreldes normaalse palkade kasvuga
The Ministry comments upon the figures presented in table 3 above, and points out that with no transitional period, the immediate increase in the social security contributions would be 9 and 7,7 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % (as soon as the de minimis threshold is reached) reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 1186 million and NOK 134 million.
Ministeerium kommenteerib tabelis 3 esitatud arve ja rõhutab, et üleminekuperioodita suureneksid sotsiaalkindlustusmaksed 4. ja 3. tsoonis koheselt vastavalt 9 % ja 7,7 %, millega ettevõtete tööjõukulud suureneksid koheselt 8,6 % ja 7,2 % (niipea kui ületatakse vähese tähtsusega abi tase), põhjustades 4. ja 3. tsoonis maksukoormuse kogukasvu vastavalt 1186 miljonit NOKi ja 134 miljonit NOKi.
The Norwegian authorities also referred to a research report by Møreforskning [13] that presents slightly higher figures (NOK 1,3 billion and NOK 177 million, respectively).The Norwegian authorities pointed out that if no transitional period was granted and provided there are no immediate carry-over effect in wages in response to the tax increases, the increase in labour costs of the firms in question in 2004 (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 300 % of the normal annual increase in labour costs (growth rates of 13,9 and 12,6 % in zone 4 and zone 3, respectively), compared with the estimated annual wage growth rate of 4,5 % .
Norra ametivõimud viitasid ka Møreforskningi uurimistöö aruandele, [13] kus esitatakse pisut suuremad arvud (vastavalt 1,3 miljardit NOKi ja 177 miljonit NOKi).Norra ametivõimud rõhutasid, et üleminekuperioodi puudumisel ja eeldusel, et maksumäärade kasv ei avalda koheselt mõju palkadele, suureneksid vastavate ettevõtete tööjõukulud 2004. aastal (arvestamata vähese tähtsusega abi) ligikaudu 300 % tööjõukulu normaalsest aastasest kasvust (kasvumäärad 4. ja 3. tsoonis vastavalt 13,9 % ja 12,6 %) võrreldes palkade hinnanguliselt 4,5protsendise aastase kasvumääraga.
With a transitional period of one year, the increase in the social security tax would be 4,5 and 3.9 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an annual increase in the firms’ labour costs of 4,3 and 3,6 % (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in the total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 593 million and NOK 67 million respectively.
Üheaastase üleminekuperioodi korral suureneks sotsiaalkindlustusmaks 4. ja 3. tsoonis vastavalt 4,5 % ja 3,9 % võrra, mis tähendaks ettevõtete tööjõukulude aastast kasvu 4,3 % ja 3,6 % (niipea kui ületatakse lubatud vähese tähtsusega abi tase), põhjustades 4. ja 3. tsoonis maksukoormuse kogukasvu vastavalt 593 miljonit NOKi ja 67 miljonit NOKi.
Provided that there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about twice of the normal annual increase in labour costs (205 % and 189 % in zone 4 and zone 3, respectively).
Kui maksumäärade kasv palkadele mõju ei avalda, oleks tööjõukulude kasv aastas (arvestamata vähese tähtsusega abi) ligikaudu kaks korda suurem võrreldes tööjõukulude normaalse aastase kasvuga (4. tsoonis 205 % ja 3. tsoonis 189 %).
With a transitional period of two years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,9 and 2,4 % (as soon as the de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 395 million and NOK 45 million each year.
Kaheaastase üleminekuperioodi korral tähendaks sotsiaalkindlustusmaksu määrade kasv ettevõtjate tööjõukulu kasvu 2,9 % ja 2,4 % aastas (niipea kui ületatakse vähese tähtsusega abi tase), põhjustades 4. ja 3. tsoonis kogu maksukoormuse suurenemise vastavalt 395 miljonit NOKi ja 45 miljonit NOKi aastas.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual growth in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 170 % and 160 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and 3, respectively.
Kui maksumäärade kasv palkadele mõju ei avalda, suureneksid kõnealuste ettevõtjate tööjõukulud aastas (arvestamata vähese tähtsusega abi) ligikaudu 170 % 4. tsoonis ja 160 % 3. tsoonis võrreldes tööjõukulu tavapärase aastase kasvuga.
With a transitional period of three years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,1 and 1,8 % in zones 4 and 3 (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 296 million and NOK 34 million.
Kolmeaastase üleminekuperioodi korral tähendaks sotsiaalkindlustusmaksu määrade kasv ettevõtete tööjõukulude kasvu 4. tsoonis 2,1 % ja 3. tsoonis 1,8 % aastas (niipea kui ületatakse vähese tähtsusega abi tase), põhjustades 4. ja 3. tsoonis maksukoormuse suurenemise kokku vastavalt 296 miljonit NOKi ja 34 miljonit NOKi.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 152 % and 145 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and zone 3, respectively.
Kui maksumäärade kasv palkadele mõju ei avalda, suureneksid kõnealuste ettevõtjate tööjõukulud aastas (arvestamata vähese tähtsusega abi) 4. tsoonis ligikaudu 152 % ja 3. tsoonis 145 % tööjõukulude normaalsest aastasest kasvust.
It was furthermore outlined that in the short run, adjustment to increased tax rates may take the form of changes in product prices, wages or production volume.
Lisaks rõhutati, et lähitulevikus võib kohandumine tõusnud maksumääradega tähendada muudatusi tootehindades, palkades või tootmismahus.
The Ministry of Finance also maintained that a substantial number of enterprises are exposed to international competition and, the fact that the profitability margins of the industry in the concerned regions are low on average, may indicate that in most cases, there are limited possibilities for increasing product prices.
Rahandusministeerium väitis ka, et valdav enamik ettevõtetest tegutseb rahvusvahelise konkurentsi tingimustes ja asjaolu, et tööstuse keskmised kasumimarginaalid kõnealustes piirkondades on madalad, võib viidata, et enamikel juhtudel on tootehindade tõstmise võimalused piiratud.
Furthermore, it is mentioned that figures referred in Table 3, show that even with a transitional period of three years, the annual increase in labour costs would be much higher that what could be expected to be reflected in corresponding wage adjustments the same year.
Lisaks märgiti, et tabelis 3 toodud arvud näitavad, et isegi kolmeaastase üleminekuperioodi korral oleks tööjõukulude aastane kasv palju suurem kui vastav palkade eeldatav korrigeerimine samal aastal.
It was also referred that no empirical studies provided precise answers as to how the wage formation process was influenced by a change in the level of social security contributions.
Märgiti ka, et ükski empiiriline uurimus ei anna vastust selle kohta, kuidas tasutava sotsiaalkindlustusmaksusumma muutus mõjutab palkade kujunemisprotsessi.
Analytical results concerning partial regional changes are even more varied as regards the long-term incidence effects.
Osalisi piirkondlikke muutusi käsitlevad analüüsitulemused on maksukoormuse pikaajalise mõju osas veelgi mitmekesisemad.
No studies seem to have focused specifically on the time path of incidence effects.
Ükski uurimus ei tundu eraldi keskenduvat maksukoormuse mõju ajakõverale.
It is maintained that, due to nominal downward rigidity, one might expect that the time path of an increase in rates and decrease in rates would be asymmetric.
On väidetud, et nominaalpalga languse jäikuse tõttu võiks eeldada, et maksumäärade kasvukõver ja languskõver on ebasümmeetrilised.
In the case of a significant increase in taxes, one might expect that it would take several years for the firms' costs to adjust to the tax increase.
Maksude suure tõusu korral võiks eeldada, et ettevõtte kulude kohandamine maksumääradega võtab mitu aastat.
It was pointed out that this implied that the transitional period would not only postpone the rise in costs to firms, but also reduce the maximum level of costs the firms would have to bear the first year the full tax rate of 14,1 percent is applied.
Rõhutati, et see viitab tõsiasjale, et üleminekuperiood mitte üksnes ei lükkaks edasi ettevõtete kulude kasvu, vaid vähendaks ka neid maksimaalseid kulusid, mis on ettevõtetel esimesel 14,1protsendise täismäära kohaldamise aastal.
Therefore, the Ministry stressed that the length of the transitional period was of greater importance when the adjustment process of nominal wages was taken into consideration.
Seetõttu rõhutas ministeerium, et üleminekuperioodi pikkus on suurema tähtsusega, kui arvestada nominaalpalga kohandumist.
The Norwegian authorities concluded that a three-year transitional period compared to a two year period, would reduce the number of closures or necessary downscaling of production resulting from the increase of the contribution rate and, hence, reduce the risk of a substantially worsened employment situation, increased depopulation and rise in unemployment.
Norra ametivõimud järeldasid, et kolmeaastane üleminekuperiood vähendaks võrreldes kaheaastase perioodiga maksumäära tõusust tingitud ettevõtete sulgemiste arvu või tootmise vajalikku piiramist ja vähendaks seega tööhõive olukorra olulise halvenemise, rahvastikukao suurenemise ja töötuse kasvu ohtu.
Why do enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4?
Miks 3. tsooni ettevõtted vajavad 4. tsooni ettevõtetega sarnast üleminekuperioodi?
The Norwegian authorities pointed out that the relative differences between the two zones are very small compared to the size of the transitional problems and the time needed for adjustments in both zones.
Norra ametivõimud tõid esile, et kahe tsooni vahelised suhtelised erinevused on väga väikesed, võrreldes üleminekuprobleemide suuruse ja mõlemas tsoonis kohanemiseks vajaliku ajaga.
They also referred to the recent very high increase in the number of bankruptcies in zone 3.
Nad viitasid ka pankrottide arvu hiljutisele väga suurele kasvule 3. tsoonis.
Furthermore, the Norwegian authorities pointed out that a one-year shorter transitional period in zone 3 than in zone 4 would not imply more equality between the zones, but rather that the increase in costs would be higher in zone 3 than in zone 4 (see table 3 above).
Lisaks rõhutasid Norra ametivõimud, et aasta võrra lühem üleminekuperiood 3. tsoonis võrreldes 4. tsooniga ei tähendaks mitte tsoonide suuremat võrdsust, vaid pigem suuremat kulude kasvu 3. tsoonis võrreldes 4. tsooniga (vt eespool tabel 3).
Comments from interested parties
Huvitatud isikute esitatud märkused
Ten organisations and undertakings from Norway submitted comments to the decision to open an investigation.
Kümme Norra organisatsiooni ja ettevõtjat esitasid märkusi uurimise alustamise otsuse kohta.
All comments support the Norwegian government’s proposal for a three-year transition period.
Kõikides märkustes toetatakse Norra valitsuse kolmeaastase üleminekuperioodi ettepanekut.
Several of the comments pointed out that the system of regionally differentiated social security contributions is the single most important regional policy instrument in Norway, and that it would have dramatic effects on business and industry in the regions concerned if the increase in the social security contributions were to occur all at once, on 1 January 2004.
Mitmes märkuses rõhutati, et piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu kord on kõige olulisem regionaalpoliitika vahend Norras ja et äritegevusele ning tööstusele avaldaks see kõnealustes piirkondades dramaatilist mõju, kui sotsiaalkindlustusmaksu tõus toimuks ühekorraga 1. jaanuaril 2004. aastal.
The Authority’s approval of the proposed transitional period is therefore considered to be of the greatest importance.
Seepärast peetakse kõige olulisemaks saada järelevalveameti heakskiit kavandatud üleminekuperioodi osas.
By letter dated 23 October 2003 from the Mission of Norway to the European Union, forwarding a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Trade and Industry and a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Finance, all received and registered by the Authority on 24 October (Document No 03-7360 A), the Norwegian authorities briefly commented upon the comments from third parties.
Euroopa Liidu juures asuva Norra esinduse 23. oktoobri 2003. aasta kirjas, millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 21. oktoobri 2003. aasta kiri ja rahandusministeeriumi 21. oktoobri 2003. aasta kiri, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 24. oktoobril (dokument nr 03-7360 A), kommenteerisid Norra ametivõimud lühidalt kolmandate isikute märkusi.
The Norwegian authorities noted that the comments from third parties substantiated the arguments that previously had been presented to the Authority, and that no objections had been raised by third parties to the proposed transitional period.
Norra ametivõimud märkisid, et kolmandate isikute märkused kinnitasid varem järelevalveametile esitatud põhjendusi ja et kolmandad isikud ei olnud kavandatud üleminekuperioodi suhtes esitanud ühtegi vastuväidet.
APPRECIATION
HINDAMINE
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on öeldud järgmist:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
“Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”
The EFTA Court stated in Case E-6/98 [14], paragraph 43, that: ‘the Norwegian social security contribution scheme constitutes State aid within the meaning of Article 61 EEA.
EFTA kohus märkis kohtuasjas E-6/98, [14] punktis 43, et: “Norra sotsiaalkindlustusmaksu kord kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.”
’For the purpose of assessing whether the notification of a transitional arrangement in zones 3 and 4 involves State aid, it is noted that the main principles of the scheme have not changed compared to the scheme which was subject to the EFTA Court's judgment in Case E-6/98.
Hinnates, kas 3. ja 4. tsooni teatatud üleminekukorraldus sisaldab riigiabi, märgiti, et korra põhimõtted ei ole kohtuasjas E-6/98 EFTA kohtu otsuse subjektiks olnud korraga võrreldes muutunud.
As the present scheme satisfies all the conditions for the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority takes the view that the notified transitional arrangement in zones 3 and 4 constitutes State aid.
Kuna praegune kord täidab kõik EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamise tingimused, on järelevalveamet seisukohal, et 3. ja 4. tsooni osas teatatud üleminekukorraldus kujutab endast riigiabi.
On 22 September 1999 [15] the Authority decided not to raise objections to a notification from the Norwegian authorities concerning the measures that the Norwegian Government intended to take in order to comply with the EFTA Surveillance Authority’s decision of 2 July 1998.
septembril 1999. aastal, [15] otsustas järelevalveamet mitte vaidlustada Norra ametivõimude saadetud teadet, mis käsitles Norra valitsuse poolt EFTA järelevalveameti 2. juuli 1998. aasta otsuse täitmiseks kavandatud meetmeid.
The Authority found that the aid could be exempted as regional aid (indirect transport aid) on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Järelevalveamet leidis, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel võib selle abi kui piirkondliku abi (kaudne transporditoetus) suhtes teha erandi.
Consequently, the current regionally differentiated social security contributions scheme is an existing aid scheme until the end of 2003.
Sellest tulenevalt loetakse praegust piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalmaksu korda 2003. aasta lõpuni kehtivaks riigiabiks.
The Authority considers that any State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions after 1 January 2004, would be new aid.
Järelevalveamet on seisukohal, et igasugune piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu korrast pärast 1. jaanuari 2004. aastal tulenev riigiabi on uus abi.
However, certain aspects of the notified scheme do not involve aid which should be scrutinized by the Authority under Article 61 of the EEA Agreement.
Teatatud korra teatavad aspektid ei kujuta endast siiski riigiabi, millele laieneks järelevalveameti kontroll EMP lepingu artikli 61 alusel.
This concerns the following provisions:
See puudutab järgmisi sätteid:
enterprises paying the full rate, naturally, do not receive any aid under the scheme,
Täismääraga maksustatavad ettevõtted ei saa korra raames loomulikult mingisugust abi.
received de minimis aid as described in section I 3.3 above, is not aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [16],the reduced rate of 4 percentage points to all employees aged 62 years and above applies to all economic sectors and equally to all regions in Norway.
Saadud vähese tähtsusega abi, mida kirjeldati eespool I osa punktis 3.3, ei kujuta endast abi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, [16]4 protsendipunkti võrra alandatud määra kõikidele 62aastastele ja vanematele töötajatele kohaldatakse Norras kõigis majandussektorites ja võrdselt kõigis piirkondades.
This is therefore considered to be a general measure falling outside the scope of Article 61(1).
Seetõttu on see üldine meede, mis ei kuulu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse. Põllumajandusele ja kalandusele antava abi kontrollimine ei ole järelevalveameti pädevuses.
Against this background, the aid to be assessed in the case at hand, is the aid that stems from the notified transition period of three years for zones 3 and 4.
Ülaltoodut arvestades tuleb vaadeldava juhtumi puhul hinnata seda abi, mida antakse seoses 3. ja 4. tsooni osas teatatud kolmeaastase üleminekuperioodiga.
Notification requirement
Teatamisnõue
The Authority’s decision to adopt appropriate measures (Decision No 172/02/COL) also stated that the Norwegian authorities should ‘communicate’ to the Authority, before 25 March 2003, measures adjusting the aid scheme (see point I 2 above).
Järelevalveameti otsuses asjakohaste meetmete vastuvõtmise kohta (otsus nr 172/02/COL) märgiti samuti, et Norra ametivõimud peaksid enne 25. märtsi 2003. aastal teatama järelevalveametile abiprogramme korrigeerivatest meetmetest (vt eespool I osa punkt 2).
By letters from the Mission of Norway to the European Union dated 26 March 2003 (Document No 03-1846 A) and 10 June 2003 (Document No 03-3707 A), the Norwegian authorities have complied with their obligation under Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and their obligation under the appropriate measures.
Euroopa Liidu juures asuva Norra esinduse 26. märtsi 2003. aasta kirjaga (dokument nr 03-1846 A) ja 10. juuni 2003. aasta kirjaga (dokument nr 03-3707 A) on Norra ametivõimud järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikes 3 nimetatud kohustused ja asjakohaste meetmete raames ettenähtud kohustused täitnud.
The compatibility of the aid
Abi kokkusobivus
Previous assessment by the Authority concerning the compatibility of the regionally differentiated social security contributions scheme
Järelevalveameti varasem hinnang piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu korra kokkusobivuse kohta
In the decision to propose appropriate measures to Norway (Decision No 172/02/COL), the Authority considered that the present Norwegian regionally differentiated social security contributions scheme does not satisfy the conditions of Chapter 25.4.(27) and Annex XI of the State Aid Guidelines.
Otsuses pakkuda Norrale välja asjakohased meetmed (otsus nr 172/02/COL) oli järelevalveamet seisukohal, et Norra praegune diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu kord ei vasta riigiabi suuniste 25. peatüki artikli 4 lõike 27 ja XI lisa tingimustele.
Aid granted to an eligible undertaking depends on the size of its wage bill, which depends in turn on the number of persons employed, and their salaries.
Abikõlblikule ettevõtjale antav abi sõltub tema palgafondi suurusest, mis omakorda sõltub töötajate arvust ja nende palkadest.