natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The institution referred to in paragraph 1 of Annex III to Decision 2008/185/EC is the Veterinærinstituttet, Oslo, Norway.
Otsuse 2008/185/EÜ III lisa esimeses lõigus osutatud asutus on Veterinærinstituttet (Oslo, Norra).
Decision No 226/96/COL is hereby repealed.
Otsus nr 226/96/COL tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
OJ L 78, 20.3.1997, p. 46.
EÜT L 78, 20.3.1997, lk 46.
OJ L 232, 3.9.2009, p. 1.
ELT L 232, 3.9.2009, lk 1.
Having regard to the EFTA Surveillance Authority Decision No 226/96/COL of 4 December 1996 replacing Decision No 31/94/COL concerning additional guarantees relating to Aujeszky’s disease for pigs destined to EFTA States or regions free of the disease, as amended by Decision No 75/94/COL, in so far as these Decisions concern Norway [3], Whereas:
võttes arvesse EFTA järelevalveameti 4. detsembri 1996. aasta otsust nr 226/96/COL [3] ning arvestades järgmist:
No 291/10/COL
nr 291/10/COL,
concerning the recognition of approved zones in Norway with regard to Bonamia ostreae and Marteilia refringens
mis käsitleb heakskiidetud vööndite tunnustamist Norras seoses Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’iga
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, in particular Article 109 and Protocol 1 thereof,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,
Having regard to the Act referred to at point 4.1.5a of Chapter I of Annex I to the EEA Agreement, Council Directive 2006/88/EC of 24 October 2006 on animal health requirements for aquaculture animals and products thereof, and on the prevention and control of certain diseases in aquatic animals [1], as adapted by Protocol 1 to the EEA Agreement, in particular Article 53 of that Act,
võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.5a nimetatud õigusakti, nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, [1] nagu seda on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, eriti kõnealuse direktiivi artiklit 53,
By its Decision No 225/04/COL of 9 September 2004, the EFTA Surveillance Authority recognised the entire coastline of Norway as an approved zone with regard to Bonamia ostreae and Marteilia refringens.
EFTA järelevalveamet tunnistas 9. septembri 2004. aasta otsusega nr 225/04/COL kogu Norra rannikuala Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i suhtes heakskiidetud vööndiks.
Norway informed the EFTA Surveillance Authority by e-mail of 3 June 2009 that an infection with Bonamia ostreae had been detected in wild oysters from the county of Aust-Agder in the south of Norway and that a control zone and a surveillance zone around the area affected had been established.
Norra teavitas järelevalveametit 3. juunil 2009. aastal elektronkirjaga, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas tuvastati austritel Bonamia ostreae nakkusjuhtum ning et mõjutatud piirkonna suhtes kehtestati kontroll- ja järelevalvevöönd.
By letter dated 23 April 2010 (event No 554681), Norway has confirmed to the EFTA Surveillance Authority that the presence of Bonamia ostreae in the wild oysters from the county of Aust-Agder in the south of Norway could not be excluded and, hence, that no conclusive evidence could justify the lifting of a control and surveillance zone around the relevant area.
Norra kinnitas 23. aprilli 2010. aasta kirjaga (juhtum nr 554681) järelevalveametile, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas ei saa välistada austritel Bonamia ostreae nakkuse esinemist ning seega ei ole võimalik veenvate tõenditeta põhjendada kõnealuse piirkonna puhul kontroll- ja järelevalvevööndi staatuse tühistamist.
Article 53(3) of Directive 2006/88/EC provides that where the epizootic investigation confirms a significant likelihood that infection has occurred, the disease-free status of the Member State, zone or compartment shall be withdrawn, in accordance with the procedure under which that status was declared.
Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 53 lõikes 3 sätestatakse, et kui episootiline uuring kinnitab, et nakkusjuhtumi esinemine on väga tõenäoline, võetakse liikmesriigi, kalakasvatustsooni või -piirkonna taudivaba staatus tagasi samas korras, mida kasutati taudivaba staatuse andmisel.
According to the results of the epidemiological investigation carried out by Norway and the outcome of the discussions between the Norwegian National Veterinary Institute and the Community Reference Laboratory, the EFTA Surveillance Authority considers that the conditions of the provision for withdrawing the disease-free status of the affected area of Aust-Agder in the south of Norway are fulfilled.
Norra teostatud epidemioloogilise uuringu tulemuste ning Norra Riikliku Veterinaariainstituudi ja ühenduse referentlaboratooriumi vaheliste arutelude tulemuste alusel jõudis järelevalveamet seisukohale, et Lõuna-Norras Aust-Agderi maakonnas on täidetud taudivaba staatuse tagasivõtmiseks vajalikud tingimused.
Accordingly, Decision No 225/04/COL should be repealed.
Sellest tulenevalt tuleks otsus nr 225/04/COL kehtetuks tunnistada.
The approved zones with regard to Bonamia ostreae and Marteilia refringens for Norway are listed in the Annex.
Norras asuvad Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i osas heakskiidetud vööndid on loetletud lisas.
Decision No 225/04/COL is hereby repealed.
Otsus nr 225/04/COL tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
This Decision shall enter into force on 7 July 2010.
Käesolev otsus jõustub 7. juulil 2010.
Only the English text version of this Decision is authentic.
Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne
OJ L 328, 24.11.2006, p. 14, and the EEA Supplement No 32, 17.6.2010, p. 1.
ELT L 328, 24.11.2006, lk 14, ning EMP kaasanne nr 32, 17.6.2010, lk 1.
This Directive is not yet published in Norwegian.
Kõnealust direktiivi ei ole norra keeles veel avaldatud.
The entire coastline of Norway is an approved zone with regard to Marteilia refringens.
Kogu Norra rannikuala on Marteilia refringens’i osas heakskiidetud vöönd.
The entire coastline of Norway is an approved zone with regard to Bonamia ostreae with the exception of:
Kogu Norra rannikuala on Bonamia ostreae osas heakskiidetud vöönd, välja arvatud
the county of Aust-Agder in southern Norway.
Aust-Agderi maakond Lõuna-Norras.
No 416/10/COL
nr 416/10/COL,
of 3 November 2010
3. november 2010,
on the taxation of investment undertakings under the Liechtenstein Tax Act
mis käsitleb investeerimisettevõtjate maksustamist Liechtensteini maksuseaduse kohaselt
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’),
EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,
VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,
HAVING REGARD to the consolidated version of the Authority’s Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (‘the Implementing Provisions Decision’) [1],
VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta) konsolideeritud versiooni (edaspidi „rakendussätete otsus”) [1],
HAVING called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions and having regard to their comments,
OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
By letter dated 14 March 2007, the Authority sent a request for information to the Liechtenstein authorities, inquiring about various tax derogations for certain types of company apparently available under the Liechtenstein Tax Act.
Järelevalveamet saatis 14. märtsi 2007. aasta kirjaga Liechtensteini ametiasutustele teabenõude mitmesuguste maksuerandite kohta, mida ilmselt tehakse Liechtensteini maksuseaduse alusel teatavat liiki äriühingutele.
After various exchanges of correspondence, by letter dated 18 March 2009 the Authority informed the Liechtenstein authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of the taxation of investment undertakings.
Pärast kirjavahetust teatas järelevalveamet 18. märtsi 2009. aasta kirjas Liechtensteini ametiasutustele, et ta on otsustanud algatada investeerimisettevõtjate maksustamise suhtes protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 ettenähtud menetluse.
The Authority’s Decision No 149/09/COL to initiate the formal investigation procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement to it, calling upon interested parties to submit comments [2].
Järelevalveameti otsus nr 149/09/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes, kutsudes huvitatud isikuid üles märkusi esitama [2].
The Authority received comments from interested parties.
Järelevalveamet sai huvitatud isikutelt märkusi.
By letter dated 26 January 2010 the Authority forwarded these to the Liechtenstein authorities, which were given the opportunity to respond.
Järelevalveamet edastas märkused 26. jaanuari 2010. aasta kirjaga Liechtensteini ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata.
This was done by letter dated 17 March 2010.
Liechtensteini ametiasutused vastasid 17. märtsi 2010. aasta kirjaga.
DESCRIPTION OF THE MEASURE INVESTIGATED
UURITUD MEETME KIRJELDUS
Title
Meede
The investigation concerned the treatment of investment undertakings under the Liechtenstein Tax Act (Gesetz über die Landes-und Gemeindesteuern) [3], (‘the Tax Act’) between 1996 and 2006.
Uurimine käsitles investeerimisettevõtjate maksustamist Liechtensteini maksuseaduse („Gesetz über die Landes-und Gemeindesteuern”) [3] kohaselt (edaspidi „maksuseadus”) ajavahemikus 1996–2006.
Definition of investment undertakings
Investeerimisettevõtja määratlus
The 1996 Liechtenstein Act on Investment Undertakings (Gesetz über Investmentunternehmen) (the ‘Investment Undertakings Act’) defined investment undertakings as:
Liechtensteini 1996. aasta investeerimisettevõtjate seaduses („Gesetz über Investmentunternehmen”) määratleti investeerimisettevõtja järgmiselt:
‘assets raised from the public following public advertising for the purpose of a collective capital investment which are invested and managed for the collective account of the individual investors usually according to the principle of risk-spreading’ [4].
„varad, mis on kogutud üldsuse esindajatelt avaliku reklaami kaudu kapitali ühise investeerimise eesmärgil ning mida investeeritakse ja hallatakse üksikute investeerijate nimel harilikult riski hajutamise põhimõttel” [4].
Under Liechtenstein law, an investment undertaking could choose the form of a collective trust, called an investment fund (Anlagefonds) [5], or opt for the legal form of an investment company (Anlagegesellschaft) [6].
Liechtensteini õiguse kohaselt võib investeerimisettevõtja valida ühe järgmistest vormidest: kollektiivne vorm ehk investeerimisfond (Anlagefonds), [5] või investeerimisühing (Anlagegesellschaft) [6].
In the case of an investment fund, the management of the fund is carried out by a separate entity (referred to as the ‘fund direction’) [7].
Investeerimisfondi haldab eraldiseisev üksus (edaspidi „fondivalitseja”) [7].
In the case of an investment company, the management is undertaken by the investment company itself.
Investeerimisühingu haldamisega tegeleb ühing ise.
Unlike an investment fund, therefore, the investment company constitutes one single entity.
Erinevalt investeerimisfondist moodustab investeerimisühing ühe üksuse.
In both cases, the entities carrying out management functions undertake economic activities by providing services for a fee.
Mõlemal juhul tegelevad haldamisega seotud üksused majandustegevusega, pakkudes tasu eest teenuseid.
Regardless of the organisational form, the assets managed on behalf of investors must be differentiated from the own assets of the management company.
Organisatsioonilisest vormist sõltumata peavad investorite nimel hallatavad varad olema eraldi haldava äriühingu varadest.
In return for management services, a management company is paid a management fee, which becomes part of its own assets.
Haldusteenuste osutamise eest makstakse haldavale äriühingule tasu, mis moodustab osa üksuse varadest.
In addition, performance or other fees may be levied [8] which would also form part of a management company’s own assets.
Lisaks sellele võib haldav äriühing nõuda tulemus- või muud tasu, [8] mis moodustab samuti osa üksuse varadest.
TAX PROVISIONS APPLICABLE TO INVESTMENT UNDERTAKINGS IN LIECHTENSTEIN
LIECHTENSTEINI INVESTEERIMISETTEVÕTJATE SUHTES KOHALDATAVAD MAKSUSÄTTED
Liechtenstein corporate taxation
Liechtensteini ettevõtte tulumaks
Income and capital tax
Tulumaks ja kapitalimaks
Sections 73 to 81 in Part 4, heading A, ‘Company Taxes’ (Die Gesellschaftssteuern) of the Tax Act provide for two forms of corporate taxation [9]:A business income tax (Ertragssteuer), which according to Section 77 of the Tax Act is assessed on revenues less eligible expenditure (including write-offs).
Maksuseaduse jaotise A „Ettevõtete maksud” 4. osa artiklites 73–81 sätestatakse ettevõtete maksustamise kaks võimalust [9]:Ettevõtte tulumaks (Ertragssteuer), mida maksuseaduse artikli 77 kohaselt arvestatakse saadud tulult, millest on maha arvatud teatavad kulud (sealhulgas kulum).
The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and ranges between 7,5 % and 15 % [10].
Ettevõtte tulumaksu määr sõltub puhastulu ja maksustatava kapitali suhtest ning jääb vahemikku 7,5–15 % [10].
This rate may be increased by between 1 and 5 percentage points depending on the ratio between dividends and taxable capital.
Kõnealust maksumäära võib suurendada 1–5 protsendipunkti võrra, sõltuvalt dividendide ja maksustatava kapitali suhtest.
The maximum income tax is therefore 20 %.
Ettevõtte maksimaalne tulumaks on seega 20 %.
A capital tax (Kapitalsteuer), which according to Section 76 of the Tax Act is levied against paid-up capital stock, joint stock, share capital, and initial capital as well as the reserves of a company constituting company equity.
Kapitalimaks (Kapitalsteuer), mida maksuseaduse artikli 76 kohaselt tasutakse täielikult väljaostetud põhikapitalilt, aktsiakapitalilt või algkapitalilt, samuti ettevõtte omakapitali koosseisu kuuluvatelt reservidelt.
Taxes are assessed at the end of the company’s financial year (generally on 31 December).
Maks arvestatakse majandusaasta lõpul (üldjuhul 31. detsembril).
The rate is 2 ‰ (0,2 %).
Maksumäär on 2 ‰ (0,2 %).
According to Section 73 of the Tax Act, legal persons operating commercial businesses in Liechtenstein pay both income and capital tax.
Maksuseaduse artikli 73 kohaselt maksavad Liechtensteinis äriettevõtjaid käitavad juriidilised isikud tulu- ja kapitalimaksu.
The same applies to foreign companies operating a branch in Liechtenstein.
Sama kehtib välismaiste äriühingute suhtes, kellel on Liechtensteinis filiaal.
Coupon tax
Kupongimaks
Part 5 of the Tax Act provides for a coupon tax.
Maksuseaduse 5. osas nähakse ette kupongimaks.
According to Section 88(a)(1) of the Tax Act, Liechtenstein levies a tax on the coupons of securities (or documents equal to securities) issued by ‘a national’.
Maksuseaduse artikli 88a lõike 1 kohaselt võetakse kupongimaksu residentide emiteeritud väärtpaberite (või väärtpaberitega samaväärsete dokumentide) kupongidelt.
This notion includes any person who has a place of residence, domicile or statutory seat in Liechtenstein.
Residendi mõiste hõlmab iga isikut, kelle elukoht, alaline asukoht või põhikirjajärgne asukoht on Liechtensteinis.
It also covers undertakings that are registered on the public register of Liechtenstein.
Samuti hõlmab see ettevõtjaid, kes on kantud Liechtensteini äriregistrisse.
The coupon tax applies to companies the capital of which is divided into shares, for example, companies limited by shares and companies with limited liability [11].
Kupongimaksu maksavad ettevõtjad, kelle kapital on jagatud osadeks, näiteks aktsiaseltsid ja osaühingud [11].
It is levied at the rate of 4 % on any distribution of dividends or profit shares (including distributions in the form of shares).
Kupongimaksu makstakse dividendidelt või kasumiosalt määraga 4 % (kaasa arvatud aktsiatelt).
The taxation of investment undertakings between 1996 and 2006
Investeerimisettevõtjate maksustamine aastatel 1996–2006
The taxation of the assets managed on behalf of investors
Investorite nimel hallatud varade maksustamine
From 1996, with the introduction of Section 84(5) of the Tax Act, the assets managed by investment undertakings were taxed in the same way as domiciliary companies (Sitzgesellschaften) [12].
aastal lisati maksuseaduse artiklile 84 lõige 5 ja pärast seda maksustatakse investeerimisettevõtjate hallatavaid varasid samamoodi kui kodumaiseid äriühinguid [12].
As domiciliary companies did not pay income tax, the assets managed by investment undertakings were also not subject to income tax.
Kuna kodumaised äriühingud ei maksnud tulumaksu, ei maksustatud tulumaksuga ka investeerimisettevõtjate hallatavaid varasid.
According to Section 84(1) of the Tax Act, only a reduced capital tax of 1 ‰ (instead of 2 ‰) was applied [13].
Maksuseaduse artikli 84 lõike 1 kohaselt maksid nad ainult alandatud kapitalimaksu 1 ‰ (2 ‰ asemel) [13].
This rate was further reduced to 0,4 ‰ for the capital of investment undertakings exceeding CHF 2 million in accordance with Section 85(2) of the Tax Act [14].
Kõnealust määra vähendati maksuseaduse artikli 85 lõikele 2 vastavalt 0,4 ‰-ni, kui investeerimisettevõtja kapital oli suurem kui 2 miljonit Šveitsi franki [14].
The coupon tax on the distribution of profits generated from the fund capital was also abolished in 1996 [15].3.2.2.
aastal kaotati ka fondikapitalilt saadud kasumi jagamisel makstav kupongimaks [15].3.2.2.
The taxation of the own assets of the management company
Haldava äriühingu varade maksustamine
The taxation of the management side of investment funds
Investeerimisfondi haldavate äriühingute maksustamine
Like any other company operating in Liechtenstein, the fund direction of an investment fund (the management side of the fund) was fully liable to pay income, capital as well as coupon tax on its own income and capital.
Nagu iga Liechtensteinis tegutsev äriühing, on ka investeerimisfondi valitseja (fondi haldav äriühing) kohustatud maksma saadud tulult ja oma kapitalilt tulu-, kapitali- ja kupongimaksu.
The fund direction had also been fully taxed prior to 1996 in accordance with Section 84(2) of the Tax Act 1961.
aasta maksuseaduse artikli 84 lõike 2 kohaselt pidi fondivalitseja enne 1996. aastat tasuma makse täies ulatuses.
The taxation of the management side of investment companies
Investeerimisühingut haldavate äriühingute maksustamine
In the case of investment companies, however, no distinction was made for tax purposes between the management company’s own assets and the managed assets.
Investeerimisühingute puhul ei tehtud aga maksustamise seisukohast vahet haldava äriühingu oma varade ja hallatavate varade vahel.
The investment companies’ own assets were therefore also subject to the rules applying to domiciliary companies, in accordance with Section 84(2) of the Tax Act.
Investeerimisühingu oma varade suhtes kohaldati seega kooskõlas maksuseaduse artikli 84 lõikega 2 kodumaiste äriühingute suhtes kohaldatavaid eeskirju.
This meant that no income tax was levied on the management activities or on the managed assets; capital tax was payable at 1 ‰ instead of 2 ‰ (and reduced further for any capital exceeding CHF 2 million in accordance with Section 85(2) of the Tax Act); and no coupon tax was levied.
See tähendas, et haldustegevus või hallatavad varad ei olnud maksustatud tulumaksuga; kapitalimaksu määr oli 2 ‰ asemel 1 ‰ (ja seda vähendati maksuseaduse artikli 85 lõikele 2 vastavalt veelgi, kui investeerimisettevõtja kapital oli üle 2 miljoni Šveitsi frangi); ning kupongimaksu ei tulnud tasuda.
The tax situation from 1996 to 2006 for investment funds and investment companies can be illustrated as follows:
Investeerimisfondide ja investeerimisühingute maksuolukorda ajavahemikul 1996–2006 või kujutada järgmiselt:
Investment Fund
Investeerimisfond
Fund direction (own assets)
Fondivalitseja (oma varad)
Income tax
Tulumaks
Full capital tax
Kapitalimaksu täismäär
Fund capital, i.e. managed assets
Ühingu kapital, st hallatavad varad
No income tax
Ei maksustata tulumaksuga
Reduced capital tax
Kapitalimaksu alandatud määr
No coupon tax
Ei maksustata kupongimaksuga
Investment Company
Investeerimisühing
Own assets of the management company
Investeerimisühingu oma varad
The situation from 2006 until today
Olukord 2006. aastast tänaseni
Legislation introduced in 2005 required investment companies to record and hold their own assets and managed assets separately.
aastal vastu võetud õigusaktides nõuti, et investeerimisühingud peavad oma varasid ja hallatavaid varasid eraldi kirjendama ja haldama.
The Tax Act was also revised and a new Section 73(f) was inserted, which required both the fund direction of an investment fund and investment companies to pay income, capital, and coupon taxes in relation to their own assets [16].
Maksuseadus vaadati läbi ja selle artiklisse 73 lisati uus punkt f, millega kohustatakse investeerimisfondide valitsejaid ja investeerimisühinguid maksma tulu-, kapitali- ja kupongimaksu, mis arvutatakse nende oma varadelt [16].
The tax situation for investment funds and investment companies from 2006 onwards can be illustrated as follows:
Investeerimisfondide ja investeerimisühingute maksuolukorda pärast 2006. aastat võib kujutada järgmiselt:
Capital tax
Kapitalimaks
No taxation
Ei maksustata
In its decision opening the formal investigation, the Authority raised doubts regarding the compatibility with the State aid rules of the exemption from taxation of the own assets of investment companies.
Järelevalveamet avaldas menetluse algatamise otsuses kahtlust investeerimisühingute varade suhtes kohaldatava maksuvabastuse kokkusobivuses riigiabi eeskirjadega.
Contrary to the arguments brought forward by the Liechtenstein authorities, the Authority took the initial view that the tax legislation provided a selective advantage to investment companies which distorted competition and affected trade across the EEA.
Järelevalveamet asus vastupidiselt Liechtensteini ametiasutuste väidetele esialgsele seisukohale, et maksuseadustes sätestatakse investeerimisühingutele valikuline eelis, millega moonutatakse konkurentsi ja mõjutatakse kaubandust kogu EMPs.
On this basis, the Authority could not exclude that the tax rules applicable to the own assets of investment companies (full exemption from payment of income and coupon tax and a partial exemption from payment of capital tax) constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Eeltoodu alusel ei saanud järelevalveamet välistada, et investeerimisühingute varade maksustamise suhtes kohaldatavad maksueeskirjad (täielik vabastus tulu- ja kupongimaksu ning osaline vabastus kapitalimaksu maksmisest) kujutavad endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The Authority also had doubts that these measures could be considered compatible with the State aid provisions of the EEA Agreement, in particular Article 61(3)(c).
Järelevalveamet kahtleb ka, kas kõnealuseid meetmeid saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu, eriti artikli 61 lõike 3 punkti c riigiabisätetega.
The comments from third parties can be summarised as follows:
Kolmandate isikute märkused võib kokku võtta järgmiselt: