natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex 4 — Provisions relating to energy sources and energy storage devices (energy accumulators)
lisa – Sätted energiaallikate ja energiasalvestite (energiaakumulaatorite) kohta
Annex 5 — Distribution of braking among the axles of vehicles
lisa – Pidurduse jaotumine sõiduki telgede vahel
Appendix 1 — Wheel-lock sequence test procedure
liide – Rataste lukustumisjärjestuse katsemenetlus
Appendix 2 — Torque wheel test procedure
liide – Rataste pöördemomendi katsemenetlus
Annex 6 — Test requirements for vehicles fitted with anti-lock systems
lisa – Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukite katsetamisnõuded
Appendix 1 — Symbols and definitions
liide – Tähised ja mõisted
Appendix 2 — Utilisation of adhesion
liide – Haardetegur
Appendix 3 — Performance on differing adhesion surfaces
liide – Pidurdustõhusus muutuva haardumisega pindadel
Appendix 4 — Method of selection of the low adhesion surface
liide – Minimaalse haardumisega pinna valiku meetod
Annex 7 — Inertia dynamometer test method for brake linings
lisa – Piduri hõõrdkatete inertsdünamomeeterkatse meetod
Annex 8 — Special requirements to be applied to the safety aspects of complex electronic vehicle control systems
lisa – Erinõuded sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektidele
Annex 9 — Electronic stability control and brake assist systems
lisa – Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem ja pidurivõimendisüsteem
This Regulation applies to the braking of vehicles of categories M1 and N1 [1].
Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1- ja N1-kategooria [1] sõidukite pidurisüsteemide suhtes.
This Regulation does not cover:
Käesolevat eeskirja ei kohaldata:
vehicles with a design speed not exceeding 25 km/h;
sõidukitele, mille valmistajakiirus on kuni 25 km/h;
vehicles fitted for invalid drivers.
invaliididest sõidukijuhtidele kohandatud sõidukitele.
‘Approval of a vehicle’ means the approval of a vehicle type with regard to braking.
„sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses pidurisüsteemiga;
‘Vehicle type’ means a category of vehicles which do not differ in such essential respects as:
„sõiduki tüüp” – sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:
the maximum mass, as defined in paragraph 2.11 below;
täismass, nagu on määratletud punktis 2.11;
the distribution of mass among the axles;
massi jaotumine telgede vahel;
the maximum design speed;
suurim valmistajakiirus;
a different type of braking equipment, with more particular reference to the presence or otherwise of equipment for braking a trailer or any presence of electric braking system;
eri tüüpi piduriseade, eelkõige haagise pidurdamiseks ette nähtud seadmete olemasolu või puudumine või elektrilise pidurisüsteemi olemasolu;
the engine type;
mootoritüüp;
the number and ratios of gears;
käikude arv ja nende ülekandearvud;
the final drive ratios;
peaülekande ülekandearv;
the tyre dimensions.
rehvi mõõtmed;
‘Braking equipment’ means the combination of parts whose function is progressively to reduce the speed of a moving vehicle or bring it to a halt, or to keep it stationary if it is already halted; these functions are specified in paragraph 5.1.2 below.
„piduriseade” – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva sõiduki kiirust või see peatada või hoida peatatud sõiduk seisvana; kõnealused ülesanded on täpsemalt määratletud punktis 5.1.2.
The equipment consists of the control, the transmission, and the brake proper.
Seade koosneb piduri juhtimisseadmest, jõuülekandest ja tegelikust pidurist;
‘Control’ means the part actuated directly by the driver to furnish to the transmission the energy required for braking or controlling it.
„piduri juhtimisseade” – juhi poolt otse käivitatav osa, mis varustab jõuülekannet pidurdamiseks või pidurduse reguleerimiseks vajaliku energiaga.
This energy may be the muscular energy of the driver, or energy from another source controlled by the driver, or a combination of these various kinds of energy.
Kõnealune energia võib olla juhi lihasjõud või muust juhi kontrollitavast allikast pärit energia või kõnealuste eri energialiikide kombinatsioon;
‘Transmission’ means the combination of components comprised between the control and the brake and linking them functionally.
„jõuülekanne” – piduri juhtimisseadme ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendavad osad.
The transmission may be mechanical, hydraulic, pneumatic, electric or mixed.
Jõuülekanne võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi.
Where the braking power is derived from or assisted by a source of energy independent of the driver, the reserve of energy in the system is likewise part of the transmission.
Kui pidurdusjõud saadakse juhist sõltumatust energiaallikast või juhist sõltumatu energiaallika abil, loetakse ka seadmes olev energiavaru jõuülekande osaks;
The transmission is divided into two independent functions: the control transmission and the energy transmission.
Jõuülekandel on kaks sõltumatut funktsiooni: pidurdusjõu ülekanne ja energia ülekanne.
Whenever the term ‘transmission’ is used alone in this Regulation, it means both the ‘control transmission’ and the ‘energy transmission’:
Kui käesolevas eeskirjas on mõistet „jõuülekanne” kasutatud üksinda, tähendab see nii pidurdusjõu ülekannet kui ka energia ülekannet; 2.5.1.
‘Control transmission’ means the combination of the components of the transmission which control the operation of the brakes, including the control function and the necessary reserve(s) of energy;
„pidurdusjõu ülekande seadised” pidurite tööd, sealhulgas piduri juhtimisseadme talitlust ja vajalikku (vajalikke) energiavaru(sid) reguleerivad jõuülekande osad; 2.5.2.
‘Energy transmission’ means the combination of the components which supply to the brakes the necessary energy for their function, including the reserve(s) of energy necessary for the operation of the brakes.
„energia ülekande seadised” pidureid nende talitluseks vajaliku energiaga varustavad ja pidurite tööks vajalikku (vajalikke) energiavaru(sid) sisaldavad jõuülekande osad;
‘Brake’ means the part in which the forces opposing the movement of the vehicle develop.
„pidur” – osa, milles tekivad sõiduki liikumisele vastupidist mõju avaldavad jõud.
It may be a friction brake (when the forces are generated by friction between two parts of the vehicle moving relatively to one another); an electrical brake (when the forces are generated by electro-magnetic action between two parts of the vehicle moving relatively to but not in contact with one another); a fluid brake (when the forces are generated by the action of a fluid situated between two parts of the vehicle moving relatively to one another); or an engine brake (when the forces are derived from an artificial increase in the braking action, transmitted to the wheels, of the engine).
Pidur võib olla hõõrdpidur (jõud tekivad sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel); elektriline pidur (jõud tekivad elektromagnetilise toime tõttu sõiduki kahe osa vahel, mis üksteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku); hüdroajamiga pidur (jõud tekivad vedeliku toimel sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa vahel) või mootorpidur (jõud tekivad mootori pidurdamistoime juhitavast suurenemisest, mis kantakse üle ratastele);
‘Different types of braking equipment’ means equipment which differ in such essential respects as:
„piduriseadmete eri tüübid” – seadmed, mis erinevad järgmiste oluliste tunnuste poolest:
components having different characteristics;
osad, millel on erinevad omadused;
a component made of materials having different characteristics, or a component differing in shape or size;
osa, mis on valmistatud erinevate omadustega materjalidest või millel on erinev kuju või suurus;
a different assembly of the components.
erinevatest osadest komplekt;
‘Component of the braking equipment’ means one of the individual parts which, when assembled, constitute the braking equipment.
„piduriseadme osa” – üks üksikosadest, mis koostuna moodustavad piduriseadme;
‘Progressive and graduated braking’ means braking during which, within the normal operating range of the device, and during actuation of the brakes (see paragraph 2.16 below):
„järkjärguline ja reguleeritav pidurdamine” – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite rakendamisel (vt punkt 2.16):
the driver can at any moment increase or decrease the braking force by acting on the control;
saab juht piduri juhtimisseadme abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu;
the braking force varies proportionally as the action on the control (monotonic function);
pidurdusjõud muutub proportsionaalselt piduri juhtimisseadme mõjutamisega (monotoonne funktsioon);
the braking force can be easily regulated with sufficient precision.
pidurdusjõudu saab kergesti ja piisava täpsusega reguleerida;
‘Laden vehicle’ means, except where otherwise stated, a vehicle so laden as to attain its ‘maximum mass’.
„täismassiga sõiduk” – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud;
‘Maximum mass’ means the maximum mass stated by the vehicle manufacturer to be technically permissible (this mass may be higher than the ‘permissible maximum mass’ laid down by the national administration).
„täismass” – sõiduki tootja määratud maksimaalne tehniliselt lubatav mass (võib olla riikliku ametiasutuse määratud registrimassist suurem);
‘The distribution of mass among the axles’ means the distribution of the effect of the gravity on the mass of the vehicle and/or its contents among the axles.
„massi jaotumine telgede vahel” – sõiduki ja/või selle sisu massile mõjuva raskusjõu jaotumine telgede vahel;
‘Wheel/axle load’ means the vertical static reaction (force) of the road surface in the contact area on the wheel/wheels of the axle.
„ratta-/teljekoormus” – vertikaalne staatiline reaktsioon (jõud) teekattele telje ratta/rataste kokkupuute pinnal;
‘Maximum stationary wheel/axle load’ means the stationary wheel/axle load achieved under the condition of the laden vehicle.
„ratta/telje suurim staatiline koormus” – ratta/telje staatiline koormus täismassiga sõidukil;
‘Hydraulic braking equipment with stored energy’ means a braking equipment where energy is supplied by a hydraulic fluid under pressure, stored in one or more accumulator(s) fed from one or more pressure pump(s), each fitted with a means of limiting the pressure to a maximum value.
„salvestatud energiaga hüdropiduriseade” – piduriseade, mille puhul energia saadakse surve all oleva hüdraulilise vedeliku abil, mis on kogutud ühte või mitmesse akumulaatorisse, mida toidavad üks või mitu surupumpa, millest igaüks on varustatud survet maksimaalväärtuse piires hoidva seadisega.
This value shall be specified by the manufacturer.
Maksimaalväärtuse määrab kindlaks tootja;
‘Actuation’ means both application and release of the control.
„piduri rakendamine” – piduri juhtimisseadme käivitamine ja vabastamine;
‘Electric regenerative braking’ means a braking system which, during deceleration, provides for the conversion of vehicle kinetic energy into electrical energy.
„elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” – pidurisüsteem, mis muundab sõiduki kineetilise energia aeglustamisel elektrienergiaks; 2.17.1.
‘Electric regenerative braking control’ means a device which modulates the action of the electric regenerative braking system;
„elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi juhtimisseade” seade, mille abil muudetakse elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi talitlust; 2.17.2.
‘Electric regenerative braking system of category A’ means an electric regenerative braking system which is not part of the service braking system;
„A-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis ei ole sõidupidurisüsteemi osa; 2.17.3.
‘Electric regenerative braking system of category B’ means an electric regenerative braking system which is part of the service braking system;
„B-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis on sõidupidurisüsteemi osa; 2.17.4.
‘Electric state of charge’ means the instantaneous ratio of electric quantity of energy stored in the traction battery relative to the maximum quantity of electric energy which could be stored in this battery;
„laetus elektriga” veoakusse salvestatud elektrienergia koguse ja suurima veoakusse salvestatava elektrienergia koguse suhtarv teataval hetkel; 2.17.5.
‘Traction battery’ means an assembly of accumulators constituting the storage of energy used for powering the traction motor(s) of the vehicle.
„veoaku” akumulaatorite kogum, mis moodustab sõiduki veomootori(te) elektrienergiaga varustamiseks kasutatava energiasalvesti;
‘Phased braking’ is a means which may be used where two or more sources of braking are operated from a common control, whereby one source may be given priority by phasing back the other source(s) so as to make increased control movement necessary before they begin to be brought into operation.
„ajastatud pidurdus” – ette nähtud kasutamiseks juhtudel, kui kahte või enamat pidurdusallikat käitatakse ühisest juhtimisseadmest, mille puhul võidakse eelistada ühte allikat, määrates teis(t)ele allika(te)le faasihilistuse, nii et selle (nende) rakendamine sõltuks juhtimisseadme suuremast liikumisest;
‘Nominal value’ definitions for braking reference performance are required to put a value on the transfer function of the braking system, relating output to input for vehicles individually.
„nimiväärtus” – pidurdustõhususe võrdlusandmete määratlemisel tuleb määrata väärtus pidurisüsteemi ülekandefunktsioonile, seostades iga sõiduki puhul väljundi ja sisendi; 2.19.1.
‘Nominal value’ is defined as the characteristic which can be demonstrated at type approval and which relates the braking rate of the vehicle on its own to the level of the braking input variable.
„nimiväärtus” tüübikinnitusega seoses kirjeldatav tunnus, mis seostab sõiduki enda pidurdusjõu väärtuse pidurdussisendi taseme muutujaga;
‘Automatically commanded braking’ means a function within a complex electronic control system where actuation of the braking system(s) or brakes of certain axles is made for the purpose of generating vehicle retardation with or without a direct action of the driver, resulting from the automatic evaluation of on-board initiated information.
„automaatselt juhitav pidurdus” – kompleksse elektroonilise juhtsüsteemi funktsioon, mille puhul rakendatakse pidurisüsteem(id) või teatavatel telgedel asuvad pidurid eesmärgiga aeglustada sõiduki liikumist juhi otsese toimingu abil või ilma selleta pardaseadmete edastatud signaalide automaatse hindamise tulemusel;
‘Selective braking’ means a function within a complex electronic control system where actuation of individual brakes is made by automatic means in which vehicle retardation is secondary to vehicle behaviour modification.
„valikuline pidurdus” – kompleksse elektroonilise juhtsüsteemi funktsioon, mille puhul üksikud pidurid rakendatakse automaatselt, kusjuures sõiduki liikumise aeglustamise asemel on esmajärguline sõiduki käitumise muutmine;
‘Braking signal’: logic signal indicating brake activation as specified in paragraph 5.2.22.
„pidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku piduri käivitumisest, nagu täpsustatud punktis 5.2.22;
‘Emergency braking signal’: logic signal indicating emergency braking as specified in paragraph 5.2.23.
„hädapidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku hädapiduri käivitumisest, nagu täpsustatud punktis 5.2.23;
‘Ackerman steer angle’ means the angle whose tangent is the wheelbase divided by the radius of the turn at a very low speed.
„Ackermani pöördenurk” – nurk, mille tangens vastab teljevahe ja väga väikese kiiruse juures tekkiva pöörderaadiuse jagatisele;
‘Electronic Stability Control System’ or ‘ESC System’ means a system that has all of the following attributes:
„elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem” (Electronic Stability Control System, ESC) – süsteem, millel on järgmised tunnused:
That improves vehicle directional stability by at least having the ability to automatically control individually the braking torques of the left and right wheels on each axle [2] to induce a correcting yaw moment based on the evaluation of actual vehicle behaviour in comparison with a determination of vehicle behaviour demanded by the driver;
see parandab sõiduki suunastabiilsust, vähemalt reguleerides automaatselt kummalgi teljel [2] asuva vasaku ja parema ratta pidurdusmomente, et tekiks korrigeeriv lengerdus, tuginedes sõiduki tegeliku käitumise hindamisele võrreldes juhi soovitava sõiduki käitumisega;
That is computer controlled with the computer using a closed-loop algorithm to limit vehicle oversteer and to limit vehicle understeer based on the evaluation of actual vehicle behaviour in comparison with a determination of vehicle behaviour demanded by the driver;
seda juhib arvuti, mis kasutab sõiduki ülejuhitavuse või alajuhitavuse piiramiseks tagasisidestatud süsteemi, tuginedes sõiduki tegeliku käitumise hindamisele võrreldes juhi soovitava sõiduki käitumisega;
That has a means to determine directly the value of the vehicle’s yaw rate and to estimate its side-slip or side-slip derivative with respect to time;
see võimaldab vahetult kindlaks määrata sõiduki lengerdusmäära ja hinnata selle külglibisemist või külglibisemise tuletist aja järgi;
That has a means to monitor driver steering inputs; and
see võimaldab jälgida juhi sõidutoiminguid ning
That has an algorithm to determine the need, and a means to modify propulsion torque, as necessary, to assist the driver in maintaining control of the vehicle.
sellel on algoritm jõumomendi muutmise vajaduse kindlakstegemiseks ning see võimaldab seda vajaduse korral muuta, et aidata juhil säilitada kontroll sõiduki üle;
‘Lateral acceleration’ means the component of the acceleration vector of a point in the vehicle perpendicular to the vehicle x axis (longitudinal) and parallel to the road plane.
„külgkiirendus” – sõiduki teatava punkti pikiteljega (X-teljega) risti asetseva ja teepinnaga paralleelse kiirendusvektori komponent;
‘Oversteer’ means a condition in which the vehicle’s yaw rate is greater than the yaw rate that would occur at the vehicle’s speed as a result of the Ackerman steer angle.
„ülejuhitavus” – olukord, mille puhul sõiduki tegelik lengerdusmäär on suurem kui Ackermani pöördenurgast tulenev lengerdusmäär sama sõidukiiruse juures;
‘Side-slip or side-slip angle’ means the arctangent of the ratio of the lateral velocity to the longitudinal velocity of the centre of gravity of the vehicle.
„külglibisemine või külglibisemisnurk” – külgkiiruse ja sõiduki raskuskeskme pikitasandi kiiruse suhtarvu arkustangens;
‘Understeer’ means a condition in which the vehicle’s yaw rate is less than the yaw rate that would occur at the vehicle’s speed as a result of the Ackerman steer angle.
„alajuhitavus” – olukord, mille puhul sõiduki tegelik lengerdusmäär on väiksem kui Ackermani pöördenurgast tulenev lengerdusmäär sama sõidukiiruse juures;
‘Yaw rate’ means the rate of change of the vehicle’s heading angle measured in degrees/second of rotation about a vertical axis through the vehicle’s centre of gravity.
„lengerdusmäär” – sõiduki suunanurga muutuse määr, mida mõõdetakse kraadides sõiduki raskuskeset läbiva vertikaaltelje ümber pöörlemise sekundi kohta;
‘Peak braking coefficient (PBC)’: means the measure of tyre to road surface friction based on the maximum deceleration of a rolling tyre.
„suurim pidurdustegur” (peak braking coefficient, PBC) – näitaja, mis kajastab rehvi käitumist pinnahõõrdumise suhtes veereva rehvi suurima aeglustamise põhjal;
‘Common space’ means an area on which more than one tell-tale, indicator, identification symbol, or other message may be displayed but not simultaneously.
„ühisala” – ala, millel võib olla kuvatud enam kui üks märgulamp, näidik, tunnusmärk või mõni muu sõnum, aga mitte samaaegselt;
‘Static stability factor’ means one-half the track width of a vehicle divided by the height of its center of gravity, also expressed as SSF = T/2H, where: T = track width (for vehicles with more than one track width the average is used; for axles with dual wheels, the outer wheels are used when calculating ‘T’) and H = height of the center of gravity of the vehicle.
„staatilise stabiilsuse tegur” – sõiduki poole rattavahe ja raskuskeskme kõrguse jagatis; seda väljendatakse ka järgmise valemiga: SSF = R/2H, kus R on rattavahe (enama kui ühe rattavahe väärtusega sõidukite puhul kasutatakse nende keskmist; topeltratastega telgede puhul arvutatakse rattavahe väliste rataste järgi) ja H on sõiduki raskuskeskme kõrgus;
‘Brake Assist System (BAS)’ means a function of the braking system that deduces an emergency braking event from a characteristic of the driver’s brake demand and, under such conditions:
„pidurivõimendisüsteem” (Brake Assist System, BAS) – pidurisüsteemi funktsioon, mis tulenevalt juhi pidurdamise näitajatest käivitab hädapidurduse ja sellises olukorras:
assists the driver to deliver the maximum achievable braking rate, or
abistab juhti maksimaalse pidurduse saavutamisel või
is sufficient to cause full cycling of the Anti-lock Braking System.
on piisav mitteblokeeruva pidurisüsteemi täielikuks rakendamiseks;
‘Category A Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on the brake pedal force applied by the driver;
„A-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis teeb kindlaks hädapidurduse selle järgi, millise jõuga juht vajutab piduripedaalile;
‘Category B Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on the brake pedal speed applied by the driver;
„B-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis teeb kindlaks hädapidurduse selle järgi, millise kiirusega juht vajutab piduripedaalile;
‘Category C Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on multiple criteria, one of which must be the rate at which the brake pedal is applied.
„C-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis teeb kindlaks hädapidurduse eri kriteeriumide põhjal, millest üks on pidurdamise kiirus.
The application for approval of a vehicle type with regard to braking shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative.
Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses pidurisüsteemiga esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
It shall be accompanied by the under-mentioned documents in triplicate and by the following particulars:
Tüübikinnituse taotlusele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:
a description of the vehicle type with regard to the items specified in paragraph 2.2 above.
sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2 osutatud andmetega.
The numbers and/or symbols identifying the vehicle type and the engine type shall be specified;
Esitatakse mootori- ja sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised;
a list of the components, duly identified, constituting the braking equipment;
piduriseadme nõuetekohaselt identifitseeritud osade loetelu;
a diagram of assembled braking equipment and an indication of the position of its components on the vehicle;
monteeritud piduriseadme joonis koos viitega selle osade asukohale sõidukis;
detailed drawings of each component to enable it to be easily located and identified.
iga osa detailne joonis, et seda oleks lihtne ära tunda ja identifitseerida.
A vehicle, representative of the vehicle type to be approved, shall be submitted to the Technical Service conducting the approval tests.
Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.
An approval number shall be assigned to each type approved, its first two digits shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval.
Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat.