natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Authority assumes that the Icelandic authorities are referring to the Authority’s Guidelines on the return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules.
Järelevalveamet eeldab, et Islandi ametiasutused viitavad järelevalveameti suunistele finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta.
Case 78/76 Steinike and Weinlig v Federal Republic of Germany [1977] ECR 595, paragraph 21.
Otsus kohtuasjas 78/76: Steinike ja Weinlig vs. Saksamaa Liitvabariik, EKL 1977, lk 595, punkt 21.
Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord [2005] EFTA Court Report p. 117, paragraph 77.
Otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil ja Finnfjord, EFTA Kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 77.
This judgment confirms the case law of the European Court of Justice as laid down in Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, paragraph 33.
See kohtuotsus kinnitab Euroopa Kohtu praktikat, nagu on sätestatud otsuses kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punkt 33.
See also Case C-66/02 Italy v Commission [2005] ECR I-10901, paragraph 95.
Vt ka otsus kohtuasjas C-66/02: Itaalia vs. komisjon, EKL 2005, lk I-10901, punkt 95.
Joined Cases T-132/96 and T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG v Commission [1999] ECR II-3663, paragraph 167.
Otsus liidetud kohtuasjades T-132/96 ja T-143/96: Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG vs. komisjon, EKL 1999, lk II-3663, punkt 167.
See the Commission’s Decisions in Case NN 70/07 Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008, p. 1), and in Case NN 25/08 Rescue aid to WestLB (OJ C 189, 26.7.2008, p. 3); and Commission’s Decision of 4.6.2008, C 9/08 SachsenLB (OJ L 104, 24.4.2009).
Vt komisjoni otsus juhtumi NN 70/07 (Northern Rock) kohta (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1), ja juhtumi NN 25/08 (päästmisabi ettevõtjale WestLB) kohta (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3) ning komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 (SachsenLB) kohta (ELT L 104, 24.4.2009).
See also the Authority’s Decision No. 36/09/COL of 30.1.2009 on the Agreement between the Norwegian State and Eksportfinans ASA concerning State funding of Eksportfinans (OJ C 156, 9.7.2009, p. 17, and EEA Supplement No 36, 9.7.2009, p. 9); Decision No 205/09/COL of 8.5.2009 on the scheme for temporary recapitalisation of fundamentally sound banks in order to foster financial stability and lending to the real economy (OJ L 29, 3.2.2011, p. 36, and EEA Supplement No 6, 3.2.2011, p. 1); Decision 235/09/COL of 20.5.2009 on the Norwegian Temporary Small Aid Scheme (OJ L 46, 19.2.2011, p. 59, and EEA Supplement No 8, 17.2.2011, p. 1); Decision No. 168/09/COL of 27.3.2009 on an additional loan category of the Icelandic Housing Financing Fund on lending to banks, saving banks and other financial institutions for the purpose of temporarily refinancing mortgage loans (OJ C 241, 8.10.2009, p. 16, and EEA Supplement No 52, 8.10.2009, p. 1).
Vt ka järelevalveameti otsus nr 36/09/COL, 30.1.2009, Norra riigi ja Eksportfinans ASA vahelise kokkuleppe kohta seoses Eksportfinansi riikliku rahastamisega (ELT C 156, 9.7.2009, lk 17, ja EMP kaasanne nr 36, 9.7.2009, lk 9); otsus nr 205/09/COL, 8.5.2009, mis käsitleb põhimõtteliselt elujõuliste pankade ajutise rekapitaliseerimise kava, millega suurendada finantsstabiilsust ja reaalmajandusele laenamist (ELT L 29, 3.2.2011, lk 36, ja EMP kaasanne nr 6, 3.2.2011, lk 1); otsus nr 235/09/COL, 20.5.2009 ajutise väikesemahulise abi kava kohta Norras (ELT L 46, 19.2.2011, lk 59, ja EMP kaasanne nr 8, 17.2.2011, lk 1); otsus nr 168/09/COL, 27.3.2009, Islandi eluasemerahastamisfondi (Housing Financing Fund) täiendava laenukategooria kohta laenude andmiseks pankadele, hoiupankadele ja teistele finantsasutustele ajutiseks hüpoteeklaenude täiendavaks rahastamiseks (ELT C 241, 8.10.2009, lk 16, ja EMP kaasanne nr 52, 8.10.2009, lk 1).
Case C-310/99 Italy v Commission [2002] ECR I-2289, paragraph 91.
Otsus kohtuasjas C-310/99: Itaalia vs. komisjon, EKL 2002, lk I-2289, punkt 91.
See paragraph 32 of the IAG.
Vt langenud väärtusega varade suuniste punkt 32.
Annex 4.II to the IAG.
Langeva väärtusega varade suuniste 4. lisa II osa.
Even if the 95 bp charge were to be accepted as remuneration for the asset swap, the question remains as to whether the level of that charge is sufficient to represent appropriate remuneration, see Annex 4.II of IAG.
Isegi kui käsitada 95 baaspunkti suurust tasu hüvitisena varade vahetamise eest, on siiski küsitav, kas selline tasumäär on piisav, et kajastada nõuetekohast hüvitist; vt langeva väärtusega varade suuniste 4. lisa II osa.
The argument of the Icelandic authorities that the nature of the Emergency Act is temporary and thus that schemes implemented under it are by definition not of a permanent nature cannot be accepted.
Islandi ametiasutuste väide, mille kohaselt erakorraliste olukordade seadus on oma laadilt ajutine ja seepärast ei ole selle alusel rakendatavad kavad olemuselt püsivad, ei ole vastuvõetav.
There is no provision in any of the relevant legislation which would prevent the Icelandic authorities from continuing the Mortgage Loan Scheme indefinitely.
Ükski asjakohane õigusakt ei sisalda sätteid, mis takistaksid Islandi ametiasutustel jätkata eluasemelaenu kava määramata aja jooksul.
This contradicts the general principle of proportionality and necessity at the core of the guidelines concerning State aid during the financial crisis.
See on vastuolus proportsionaalsuse ja vajalikkuse üldpõhimõttega, millest finantskriisi ajal antavat riigiabi käsitlevates suunistes lähtutakse.
The fact that the Icelandic Parliament intended to review the Emergency Act by 1.1.2010 does not alter that conclusion.
Seda järeldust ei muuda asjaolu, et Islandi parlament kavatses erakorraliste olukordade seaduse 1. jaanuariks 2010 läbi vaadata.
In any event, according to information available to the Authority, to date, the Icelandic Parliament has not carried out such a review.
Igal juhul ei ole Islandi parlament järelevalveameti käsutuses oleva teabe kohaselt seadust seni läbi vaadanud.
The Authority’s Guidelines on financial institutions, paragraph 12.
Järelevalveameti suunised finantsasutuste kohta, punkt 12.
The Authority’s Guidelines on financial institutions, paragraph 24.
Järelevalveameti suunised finantsasutuste kohta, punkt 24.
See, for example, Commission Decision of 16.12.2003 on the aid scheme implemented by France for the takeover of firms in difficulty (OJ L 108, 16.4.2004, p. 38), and Commission Decision of 20 December 2001 on a State aid scheme implemented by Spain in 1993 for certain newly established firms in Vizcaya (Spain) (OJ L 40, 14.2.2003, p. 11).
Vt nt komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus abikava kohta, mida Prantsusmaa rakendab raskustes olevate ettevõtete ülevõtmisel (ELT L 108, 16.4.2004, lk 38), ja komisjoni 20. detsembri 2001. aasta otsus abikava kohta, mida Hispaania 1993. aastal rakendas teatavate Vizcaya provintsis (Hispaania) asutatud uute ettevõtjate toetamiseks (ELT L 40, 14.2.2003, lk 11).
See also ESA Decision 754/08/COL of 3 December 2008 on the Wood-based Innovation Scheme (OJ C 58, 12.3.2009, p. 12, and EEA Supplement No 14, 12.3.2009, p. 5).
Vt ka EFTA järelevalveameti otsus 754/08/COL, 3. detsember 2008, puidusektoris antava innovatsiooniabi kava kohta (ELT C 58, 12.3.2009, lk 12, ja EMP kaasanne nr 14, 12.3.2009, lk 5).
The Authority’s Decision No 76/10/COL to initiate that procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto on 14 October 2010 [3].
Järelevalveameti menetluse algatamise otsus nr 76/10/COL avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes 14. oktoobril 2010 [3].
The Authority called on interested parties to submit comments but did not receive any such comments.
Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi, kuid selliseid märkusi ei laekunud.
Prior to determining whether the Mortgage Loan Scheme is compatible under the IAG, it is relevant, in the present case, to determine whether the Scheme qualifies as a ‘scheme’ within the meaning of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
Enne eluasemelaenu kava kokkusobivuse kindlakstegemist langenud väärtusega varade suuniste alusel on käesoleval juhul asjakohane teha kindlaks, kas nimetatud kava näol on tegemist „abikavaga” järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 tähenduses.
Article 1(d) of Part II of Protocol 3 provides that:
Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis d on sätestatud:
‘ “aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’.
„abikava mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses”.
The Authority has taken the view (which has not been disputed by the Icelandic authorities) that the Mortgage Loan Scheme is based on rules — the Housing Act, the Regulation and the Supplementary Rules — on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined in those rules in a general and abstract manner.
Järelevalveamet on asunud seisukohale (mida Islandi ametiasutused ei ole vaidlustanud), et eluasemelaenu kava põhineb eeskirjadel – eluasemeseadusel, määrusel ja lisaeeskirjadel –, mille alusel võib ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi nimetatud eeskirjades üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele.
Recovery shall be effected without delay, and in any event not later than 30 October 2011.
Abi nõutakse tagasi viivitamata ja igal juhul hiljemalt 30. oktoobril 2011.
Recovery shall be effected in accordance with the procedures of national law provided that they allow for the immediate and effective execution of the Decision.
Tagasinõudmine toimub siseriiklikus õiguses kehtestatud korras, tingimusel et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.
See Government Declaration of 19.6.2008 concerning measures relating to the real estate and financial markets, and the Government’s press release of 18.7.2008.
Vt valitsuse 19. juuni 2008. aasta avaldus kinnisvara- ja finantsturgudega seotud meetmete kohta ning valitsuse 18. juuli 2008. aasta pressiteade.
Due to the financial crisis in Iceland the length of the mortgage loans prolonged to 70 years.
Finantskriisi tõttu pikenes eluasemelaenude kestus 70 aastani.
In Case C-66/02 Italy v Commission [2005] ECR I-10901, paragraph 91, the Court stated ‘In the case of an aid scheme, the Commission may confine itself to examining the general characteristics of the scheme in question without being required to examine each particular case in which it applies […] in order to establish whether the scheme involves elements of aid.’.
Otsuses kohtuasjas C-66/02: Itaalia vs. komisjon, EKL 2005, lk I-10901, punkt 91, sätestas kohus: „Abikava uurimisel selleks, et tuvastada, kas see sisaldab abile omaseid elemente, võib komisjon piirduda selle kava üldiste tunnuste käsitlemisega, olemata kohustatud uurima iga abi kohaldamise juhtumit eraldi […]”.
See also Case E-2/05 ESA v Iceland [2005] EFTA Court Report p. 202, paragraph 24 and Case C-71/09 P, C-73/09 P and C-76/09 P, Comitato ‘Venezia vuole vivere’ v Commission, not yet reported, paragraphs 63-64.
Vt ka otsused kohtuasjas E-2/05: EFTA järelevalveamet vs. Island, EFTA Kohtu lahendid 2005, lk 202, punkt 24 ning liidetud kohtuasjades C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P: Comitato „Venezia vuole vivere”vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus seni avaldamata), punktid 63–64.
Article 6 of the Supplementary Rules, concerning the ‘[p]urchase price’, provides that: ‘[t]he purchase price of mortgage loans shall be based on their market value. In mortgage loan purchase agreements the book value of the loan shall as a rule be the basis for their price allowing for prepayment risk, operation costs and other factors. The final price of the mortgage pool is determined by its performance and the expected loss at the final settlement of the purchase price.The purchase price amount paid at the time of signing the agreement shall never exceed 80 % of the pool’s market price.
Lisaeeskirjade artiklis 6 on „ostuhinna” kohta sätestatud järgmiselt: „[e]luasemelaenude ostuhind põhineb nende turuväärtusel. Eluasemelaenude ostulepingutes on hinna aluseks tavaliselt laenu arvestuslik väärtus, võttes arvesse ettemakse riski, tegevuskulusid ja muid tegureid.
This percentage shall decrease in proportion to an increased estimated loss, (EL) pursuant to Art.5.
Eluasemelaenude portfelli lõpliku hinna määrab selle tootlikkus ja prognoositud kahjud ostuhinna lõpliku kindlaksmääramise ajal.Lepingu sõlmimise ajal makstud ostuhind ei tohi kunagi ületada 80 % portfelli turuhinnast.
The retained portion of the purchase price shall always be higher than the estimated loss (EL).Mortgage loan purchase agreements shall specify the final settlement of the purchase price.
Artikli 5 kohaselt kahaneb nimetatud protsendimäär proportsionaalselt hinnanguliste kahjudega.
As a rule, such a settlement shall take place 8 to 10 years after the purchase date.
Ostuhinna maha arvatud osa on alati suurem kui hinnangulised kahjud.Eluasemelaenude ostulepingutes täpsustatakse ostuhinnaga seotud lõplik arveldamine.
At the time of final settlement, HFF shall pay the seller the remainder of the purchase price less depreciation of the mortgage pool that has already taken place and the estimated loss (EL), of the pool throughout its duration pursuant to Art. 5.’.
Reeglina toimub selline arveldamine 8–10 aasta jooksul alates ostukuupäevast. Lõpliku arveldamise ajal maksab HFF müüjale ostuhinna ülejäänud osa, millest on maha arvestatud eluasemelaenude portfelli väärtuse juba toimunud vähenemine ja portfelli hinnangulised kahjud terve selle kestuse jooksul vastavalt artiklile 5”.
Paragraph 39 provides that: ‘[a]s a first stage, assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. In general, any transfer of assets covered by a scheme at a valuation in excess of the market price will constitute State aid. The current market value may, however, be quite distant from the book value of those assets in the current circumstances, or non-existent in the absence of a market (for some assets the value may effectively be as low as zero).’.
Punktis 39 on sätestatud: „[e]simese sammuna tuleks varad hinnata võimaluse korral nende praeguse turuhinna alusel. Üldiselt kujutavad endast riigiabi kõik juhtumid, kus abikavaga hõlmatavate varade üleandmisel on kasutatud turuhinnast kõrgemat hinda. Praegune turuväärtus võib praeguses olukorras siiski olla üpris erinev asjaomaste varade arvestuslikust väärtusest või turu puudumisel võib turuhinna määratlemine olla võimatu (teatavate varade puhul võib väärtus olla isegi null)”.
Paragraph 40 provides that: ‘[a]s a second stage, the value attributed to impaired assets in the context of an asset-relief programme (the “transfer value”) will inevitably be above current market prices in order to achieve the relief effect. To ensure consistency in the assessment of the compatibility of aid, the Authority would consider a transfer value reflecting the underlying long-term economic value (the “real economic value”) of the assets, on the basis of underlying cash flows and broader time horizons, an acceptable benchmark indicating the compatibility of the aid amount as the minimum necessary. ’.
Punktis 40 on sätestatud: „[t]eiseks on langenud väärtusega varadele abikava raames määratav väärtus (nn üleandmise väärtus) toetava mõju saavutamiseks paratamatult kõrgem kui praegused turuhinnad. Selleks et abi kokkusobivuse hindamine oleks järjepidev, lähtub järelevalveamet üleandmise väärtusest kui sobivast võrdluspunktist, mis peegeldab varade pikaajalist majanduslikku väärtust (st tegelikku majanduslikku väärtust) rahavoogude ja pikemate ajavahemike alusel ning näitab, et abisumma langeb kokku nõutava miinimumiga”.
In addition, Table 1, Non-securitised loans, introduces the concepts of ‘Cost’, ‘Economic Value’ and ‘Transfer Value’ as the basis for valuation under the Scheme.
Peale selle on tabeli 1 jaos „Väärtpaberistamata laenud” kehtestatud kava väärtuse hindamise alusena mõisted „kulud”, „majanduslik väärtus” ja „üleandmisväärtus”.
On 5 March 2011, the Financial Supervisory Authority issued a decision on the transfer of the assets and liabilities of Spkef Savings Bank to NBI hf. (New Landsbanki) [24].
märtsil 2011 avaldas finantsjärelevalveamet otsuse Spkefi hoiupanga varade ja kohustuste üleviimise kohta panka NBI hf (New Landsbanki) [24].
Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Operating aid is only allowed under special circumstances (for example, for certain types of environmental or regional aid), when the relevant Guidelines of the Authority provide for such an exemption.
Tavaliselt ei peeta tegevusabi sobilikuks teatud majandustegevuse või teatud piirkondade arengu hõlbustamiseks, nagu on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c. Tegevusabi on lubatud ainult eritingimustel (näiteks teatud liiki keskkonna- või regionaalabina), kui selline erand on nähtud ette järelevalveameti asjakohaste suunistega.
As stated in its decision to open the formal investigation procedure, the Authority considers that the appropriate framework for assessing the compatibility of the Mortgage Loan Scheme is the Impaired Assets Guidelines (IAG), which are based on Article 61(3)(b) of the EEA Agreement. The Mortgage Loan Scheme must therefore be assessed under Article 61(3)(b) of the EEA Agreement and the IAG.
Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, leiab amet, et asjakohane raamistik eluasemelaenu kava kokkusobivuse hindamiseks on langenud väärtusega varade suunised, mis põhinevad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktil b. Seepärast tuleb eluasemelaenu kava hinnata EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b ja langenud väärtusega varade suuniste alusel.
No 232/11/COL
nr 232/11/COL,
in the municipality of Asker (Norway)
asuva maa müüki käsitleva teatise kohta (Norra)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (“the Authority”),
EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet”),
Having regard to the Agreement on the European Economic Area (“the EEA Agreement”), in particular to Article 61 and Protocol 26,
Võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 61 ja protokolli nr 26,
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (“the Surveillance and Court Agreement”), in particular to Article 24,
Võttes arvesse efta riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,
Having regard to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (“Protocol 3”), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 7(5) and 14 of Part II,
Võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 14,
Having regard to the consolidated version of the Authority’s Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (“the Implementing Provisions Decision”) [1],
Võttes arvesse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL konsolideeritud versiooni protokolli nr 3 II osa artiklis 27 viidatud rakendussätete kohta (edaspidi „rakendussätete otsus”) [1],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [2] and having regard to their comments,
Olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele [2] ning võttes nende märkusi arvesse
by the municipality of Asker, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.
vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3.
By letter dated 8 April 2009 (Event No 512188), the Authority requested additional information.
Järelevalveamet palus 8. aprilli 2009. aasta kirjaga (toiming nr 512188) lisateavet.
The Norwegian authorities replied by letter dated 11 May 2009 (Event No 518079).
Norra ametiasutused vastasid 11. mai 2009. aasta kirjaga (toiming nr 518079).
By letter of 7 July 2009 (Event No 521778), the Authority sent a second request for information.
Järelevalveamet saatis teise teabenõude 7. juuli 2009. aasta kirjaga (toiming nr 521778).
The Norwegian authorities responded by letter dated 14 August 2009 (Event No 527555).
Norra ametiasutused vastasid 14. augusti 2009. aasta kirjaga (toiming nr 527555).
The Authority thereafter informed the Norwegian authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of the sale of land.
Järelevalveamet teatas seejärel Norra ametiasutustele, et on otsustanud algatada maa müügi suhtes protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Authority’s Decision No 538/09/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto on 8 July 2010 [3].
Järelevalveameti otsus nr 538/09/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes 8. juulil 2010 [3].
The Authority called on interested parties to submit their comments thereon.The Authority received comments from one interested party, namely the buyer Asker Brygge AS.
Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.Järelevalveamet sai märkused ühelt huvitatud isikult, nimelt maa ostjalt ehk ettevõtjalt Asker Brygge AS.
The letter dated 29 January 2010 was forwarded by the Municipality of Asker as an attachment to the Municipality’s letter of the same date.
Askeri vald edastas 29. jaanuari 2010. aasta kirja sama kuupäeva kandva valla kirja lisana.
At 14 October 2010 a meeting between the Authority and the Norwegian authorities was held where the case was discussed.
Asja arutati järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kohtumisel 14. oktoobril 2010.
After the meeting the Norwegian Authorities submitted their final comments on the case on 19 November 2010.
Pärast kohtumist esitasid Norra ametiasutused oma lõplikud märkused 19. novembril 2010.
DESCRIPTION OF THE NOTIFICATION
TEABE KIRJELDUS
The Norwegian authorities notified a sale of a plot of land by the municipality of Asker to the company Asker Brygge AS (“Asker Brygge”).
Norra ametiasutused teatasid, et Askeri omavalitsus müüs ettevõtjale Asker Brygge AS (edaspidi „Asker Brygge”) maad.
The property is registered in the Norwegian property register as Nesøyveien 8, gnr.
Askeri vallas asuv kinnistu on registreeritud Norra kinnistusraamatus aadressiga Nesøyveien 8, gnr.
in the municipality of Asker (“gbnr. 32/17”) and is approximately 9700 m2.
(edaspidi „gbnr. 32/17”) ning selle pindala on ligikaudu and 9700 m2.
There were no buildings on the property.
Kinnistu ei olnud hoonestatud.
Slependen Båtforening rented part of the property from the Municipality.
Osa maast oli vald rentinud ettevõtjale Slependen Båtforening.
The municipality of Asker and Asker Brygge entered into an agreement in 2001 (“the option agreement”), according to which Asker Brygge was granted an option, lasting until 31 December 2009, to buy land for a fixed sum of NOK 8 million, adjusted according to the consumer price index.
Askeri omavalitsus ja ettevõtja Asker Brygge sõlmisid 2001. aastal lepingu (edaspidi „optsioonileping”), mille kohaselt ettevõtjale Asker Brygge anti optsioon maa ostuks kuni 31. detsembrini 2009 kindlaksmääratud summas 8 miljonit Norra krooni, mida kohandatakse vastavalt tarbijahinnaindeksile.