natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities shall inform the EFTA Surveillance Authority, within two months of notification of this Decision, of the measures taken to comply with it.
Norra ametiasutused teatavad EFTA järelevalveametile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest otsuse täitmiseks võetud meetmed.
Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid — Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1.
Riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994. Avaldatud EÜTs L 231, 3.9.1994, lk 1, EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1.
OJ C 258, 26.10.2006, p. 28, and EEA Supplement No 53, 26.10.2006.
ELT C 258, 26.10.2006, lk 28, ja EMP kaasanne nr 53, 26.10.2006.
For more detailed information on the correspondence, reference is made to Decision No 59/06/COL to open the formal investigation procedure, a summary of which is published in OJ C 258, 26.10.2006, p. 28, and EEA Supplement No 53, 26.10.2006.
Kirjavahetuse kohta leiab üksikasjalikumat teavet otsuses nr 59/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Otsuse kokkuvõte on avaldatud ELTs C 258, 26.10.2006, lk 28, ning EMP kaasandes nr 53, 26.10.2006.
The full decision is published on the website of the Authority: www.eftasurv.int
Otsuse täielik tekst on avaldatud järelevalveameti veebisaidil www.eftasurv.int
Publication details are cited in footnote 6 above.
Avaldamise üksikasjad on esitatud eespool, joonealuses märkuses nr 6.
Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
St. prp. nr. 65 (2004–2005) jagu 3.9
The Skattefunn Scheme was approved by the Authority in its Decision No 171/02/COL of 25 September 2002 and amendments to the Skattefunn Scheme were approved by the Authority in its Decision No 16/03/COL of 5 February 2003.
Järelevalveamet kiitis Skattefunni kava heaks 25. septembri 2002. aasta otsusega nr 171/02/COL ning Skattefunni kava muudatused 5. veebruari 2003. aasta otsusega nr 16/03/COL.
The terms used by the Norwegian authorities for the company forms mentioned are ‘gründerselskaper’ and ‘enkeltpersonforetak’.
Norra ametiasutused kasutavad nimetatud ettevõtjate liikide puhul termineid „gründerselskaper” ja „enkeltpersonforetak”.
On 2 July 2006 the Norwegian authorities adopted Royal Decree No 123 on the implementation of the Compensation Scheme: ‘Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004’.
Norra ametiasutused võtsid 2. juulil 2006 vastu kuninga dekreedi nr 123, mis käsitleb tagatissüsteemi rakendamist: „Forskrift om kompensasjon for ulųnnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004”.
See also a description in section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
Vt ka kirjeldus St. prp. nr. 65 (2004–2005) 3.9. jagu.
Commission Regulation (EC) No 69/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid (OJ L 10, 13.1.2001, p. 30) which has been incorporated into point 1(e) of Annex XV to the EEA Agreement.
Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti e.
Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005), Chapter 928, item 71.
St. prp. nr. 65 (2004–2005), jagu 3.9, peatükk 928, punkt 71.
Section 10.1.1.2 of Innst.
Innst.
nr. 240 (2004-2005), Chapter 928, item 71.
nr. 240 (2004–2005), jagu 10.1.1.2, peatükk 928, punkt 71.
The budget was approved by the Parliament on 17 June 2005.
Parlament kinnitas eelarve 17. juunil 2005.
During 2006-2007 NOK 35 million has been granted under the Compensation Scheme.
Aastatel 2006–2007 on hüvituskava raames abi antud 35 miljoni Norra krooni ulatuses.
This is an estimate and hence not reflected in any legal texts.
Tegemist on prognoosiga, mis ei kajastu seega üheski õigusaktis.
The Government’s proposal to the Parliament is in section 14.1 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) and refers to the original budget proposition in St. prp. nr. 65 (2004-2005).
Valitsuse ettepanek parlamendile on esitatud Ot. prp. nr. 92 (2004–2005) jaos 14.1 ning selles viidatakse esialgsele eelarveprojektile, mis on esitatud St. prp. nr. 65 (2004–2005).
The proposal was supported in a Recommendation from the Finance Committee in the Parliament, see section 15.1 of Innst.
Ettepanekut toetati parlamendi rahanduskomisjoni soovituses, vt Innst.
The draft guidelines on Unpaid R&D Labour Scheme is an administrative instruction issued on the basis of internal regulations on the management of finances within the State entitled ‘Reglement for økonomistrying i staten’ and ‘Bestemmelser om økonomistyring i staten’.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste eelnõu kujutab endast haldusjuhendit, mis on välja antud riigivahendite haldamist käsitlevate sisemääruste alusel. Määrused anti välja pealkirja all „Reglement for ųkonomistrying i staten” ja „Bestemmelser om ųkonomistyring i staten”.
Section 6 of Part III.6.A in the Standard Notification Form and Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teate tüüpvormi III.6.A osa 6. jagu ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu.
The notification cross-referred to the Skattefunn Scheme but only specifically mentioned the type of project listed under (ii) below and it was therefore not clear whether other types of project were nevertheless included in the scope of the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teatises ristviidati Skattefunni abikavale, kuid mainiti eraldi ainult punkti ii all loetletud liiki projekte ning seetõttu oli ebaselge, kas muud liiki projektid olid teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikavasse kaasatud või mitte.
However, by e-mail dated 12 March 2008 (Event No 469276), the Norwegian authorities confirmed that the type of research and development described in (i) above is covered by the Scheme.
Norra ametiasutused kinnitasid siiski 12. märtsi 2008. aasta e-kirjaga (reg nr 469276), et punktis i kirjeldatud teadus- ja arendustegevus on abikavaga hõlmatud.
Section 6 of Part I in the Standard Notification Form and Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teate tüüpvormi I osa 6. jagu ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu.
However, ordinary business oriented product development not having the character of research is not covered, for example projects that have a continuing character or include modification of methods without requiring the development of new knowledge or the use of existing knowledge in new ways, are of an organisational character, or consist of inquires, etc.
Abikavaga ei ole hõlmatud siiski tavaline ettevõtlusele orienteeritud tootearendus, mille raames puuduvad teadusuuringud, näiteks projektid, millel on jätkuv iseloom või mis sisaldavad meetodite muutmist ilma, et oleks nõutav uute teadmiste arendamine või olemasolevate teadmiste kasutamine uuel moel, või mis on organisatsioonilist laadi või koosnevad päringutest jne.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme and Section IX of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava käsitleva maksuseaduse IX. jagu.
Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005), Section 14.1 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) and the introduction to the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
St. prp. nr 65 (2004–2005) jagu 3.9, Ot. prp. nr 92 (2004–2005) jagu 14.1 ning teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste sissejuhatus.
Although ‘Innovasjon Norge’ previously ‘Statens nærings- og distriktsutviklingsfond’ is also involved in the administration of the Skattefunn Scheme it has a subordinate role only.
Kuigi Innovasjon Norge (varem Statens nęrings- og distriktsutviklingsfond) on samuti kaasatud Skattefunni abikava haldamisse, on ta siiski vaid teisejärgulises rollis.
Section 7 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 7. jagu.
See further Section 2.3 on ‘Eligible costs and aid intensity’ below.
Vt täiendav teave allpool jaos 2.3 „Abikõlblikud kulud ja abi osatähtsus”.
E-mail dated 12 March 2008 from the Norwegian authorities (Event No 469275).
Norra ametiasutuste 12. märtsi 2008. aasta e-kiri (reg nr 469275).
See also Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005) where it is stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is addressed to one-man enterprises, limited liability companies and other types of companies.
Vt ka St. prp. nr 65 (2004-2005) jagu 3.9, kus märgitakse, et teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava on suunatud üksikettevõtjatele, piiratud vastutusega äriühingutele ja teistele ettevõtjate liikidele.
In this case the project costs are allocated to participants in proportion to their share of participation.
Sellisel juhul jaotatakse projekti kulud osalejate vahel proportsionaalselt, vastavalt nende osaluse määrale.
Letter dated 10 January 2006 from the Norwegian authorities (Event No 356994).
Norra ametiasutuste 10. jaanuari 2006. aasta kiri (reg nr 356994).
Section 8.1 of Part III.6.A of the Standard Notification Form.
Teate tüüpvormi osa III.6.A jagu 8.1.
Section 6 of Part III.6.A of the Standard Notification Form.
Teate tüüpvormi osa III.6.A jagu 6.
See NOU: 2004:14 entitled ‘Om grunnlaget for inntektsoppgjørene’, which is a report on a review of the background for establishing salary levels in public statistics issued by a body established by the Government.
Vt NOU: 2004:14, pealkirjaga „Om grunnlaget for inntektsoppgjųrene”. See on aruanne, mis annab ülevaate palgatasemete määramise taustast riiklikus statistikas, mille on välja andnud valitsuse asutatud asutus.
According to the report, the average annual industrial worker’s salary (for full time employees) for 2003 was NOK 319600.
Aruande kohaselt oli 2003. aastal tööstustöölise keskmine aastapalk (täiskohaga töötajatel) 319600 Norra krooni.
Taking account of annual salary growth estimated at 4,4 % between 2004 and 2005 (which corresponds to the annual salary growth between 2002 and 2003) the average annual industrial worker’s salary for 2005 was estimated at NOK 348300.
Võttes arvesse prognoositud 4,4 % aastapalga kasvu aastatel 2004–2005 (mis vastab aastapalga kasvule aastatel 2002–2003), oli tööstustöölise keskmine aastapalk 2005. aastal prognooside kohaselt 348300 Norra krooni.
The reason for this approach was that at the time of notification in 2005 these were the best data available.
Käesoleva lähenemisviisi valimise põhjuseks oli asjaolu, et teatise esitamise ajal 2005. aastal olid kõnealused andmed kõige värskemad.
By comparison, NOU: 2007:3 shows that the average industrial worker’s salary for 2006 turned out to be NOK 355600.
Võrdluseks, NOU: 2007:3 näitab, et tööstustöölise keskmiseks aastapalgaks 2006. aastal oli 355600 Norra krooni.
While the level of such ‘other operating costs’ is therefore calculated on a per employee/hour basis, the fact that such costs are actually incurred is verified via invoices, as explained below.
Kuigi selliste teiste tegevuskulude tase arvutatakse töötaja/tunni alusel, siis asjaolu, et sellised kulud on ka tegelikult kantud, tõestatakse arvete alusel nagu selgitatakse allpool.
The review was carried out in 1990 on the basis of a number of companies of different sizes.
Läbivaatamine toimus 1990. aastal, kasutati eri suurusega ettevõtjate andmeid.
Following corrections for illness, maternity leave etc.
Pärast haiguspäevadest, emapuhkustest jne tulenevaid korrigeerimisi.
Section 3 of the Guidelines on Unpaid R&D Labour Scheme.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu.
It appears from Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005) that the ceiling is basically 50 % of the maximum limit for costs (in relation to projects carried out by the undertaking itself) under the Skattefunn Scheme (NOK 4 million).
St. prp. nr 65 (2004–2005) jaost 3.9 ilmneb, et ülemmäär on põhimõtteliselt 50 % (ettevõtja enda teostatud projektide korral) Skattefunni abikava kulude ülemmäärast (4 miljonit Norra krooni).
Section 4 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 4. jagu.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu.
Section 7 of Part III.6.A of the Standard Notification form.
Teate standardvormi osa III.6.A 7. jagu.
The Norwegian authorities have stated that in view of the fact that the ceiling for eligible unpaid labour costs is NOK 2 million, and that the aid intensity is 20 % for SMEs, the grant ceiling in absolute figures would be NOK 400000 on an annual basis.
Norra ametiasutused on märkinud, et kuna palgata tööjõu abikõlblike kulude ülemmäär on 2 miljonit Norra krooni ja VKEde puhul on abi osatähtsus 20 %, siis on abi ülemmäär absoluutarvudes 400000 Norra krooni aastas.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme and Section 6 of Part I in the Standard Notification form.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suuniste 3. jagu ning Teate standardvormi I osa 6. jagu.
The previous State Aid Guidelines on Research and Development were replaced by new guidelines on Research and Development and Innovation as of 7 February 2007.
Eelmised teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi käsitlevad suunised asendati uute teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega 7. veebruaril 2007.
At the time of the decision to initiate the formal investigation procedure with respect to the Unpaid R&D Labour Scheme the previous guidelines were applicable.
Teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse tegemise ajal kohaldati veel eelmisi suuniseid.
However, since the substantive rules relevant for the assessment of the present case have remained largely the same, the legislative change is therefore not commented on any further in the following.
Kuna käesoleva juhtumi hindamiseks vajalikud sisulised eeskirjad jäid suures osas siiski samaks, ei ole järgnevas õigusaktide muutmist enam kommenteeritud.
Source: Salary statistics issued in 2007 by the Norwegian association for individuals with a higher degree in engineering, ‘TEKNA’.
Allikas: 2007. aastal avaldatud Norra kõrgharidusega inseneride ühenduse TEKNA palgastatistika.
Section 3(3) of the State Aid Guidelines on the application of State aid rules to measures relating to business taxation.
Riigiabi suuniste 3. jao punkt 3 riigiabi eeskirjade rakendamise kohta äriühingute maksustamisega seotud abimeetmete suhtes.
Although not explicitly mentioned funding was also granted irrespective of region.
Kuigi seda otseselt ei mainitud, anti toetust ka sõltumata piirkonnast, kus abisaaja asus.
See Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraphs 23 and 24; Case C-200/97 Ecotrade v AFS [1998] ECR I-7907, paragraph 40; and Case C-295/97 Piaggio v Ifitalia [1999] ECR I-3735, paragraph 39.
Vt kohtuasi C-241/94 Prantsusmaa vs. komisjon [1996] EKL I-4551, punktid 23 ja 24; kohtuasi C 200/97 Ecotrade vs. AFS [1998] EKL I-7907, punkt 40; ja kohtuasi C-295/97 Piaggio vs. Ifitalia [1999] EKL I 3735, punkt 39.
Letter dated 15 February 2008 from the Norwegian authorities (Event No 465311).
Norra ametiasutuste 15. veebruari 2008. aasta kiri (reg nr 465311).
The relevant statistics have been issued by ‘Statistisk Sentralbyrå’ and are entitled ‘Utenrikshandel med varer, årsserier 2006’ (Table 17 ‘Import etter handelsområder, verdensdeler og land’ for 2001-2006 and Table 18 ‘Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land’ for 2001-2006).
Asjaomase statistika avaldas aastate 2001–2006 kohta „Statistisk Sentralbyrå” pealkirja all „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006” (Tabel 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land” ning tabel 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land”.
The statistics are available at: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/
Statistika on kättesaadav veebisaidil http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/.
Section 14.3 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) which refers to Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
Ot. prp. nr 92 (2004–2005) jagu 1.4.3, milles viidatakse St. prp. nr. 65 (2004–2005) jaole 3.9.
Section 15.1 of Innst.
Innst.
nr. 125 (2004-2005) and Section 14.3 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) which refers to Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
nr 125 (2004–2005) jagu 15.1 ja Ot. prp. nr 92 (2004–2005) jagu 14.3, mille viidatakse St. prp. nr 65 (2004–2005) jaole 3.9.
Decision No 226/06/COL of 19 July 2006 on the map of assisted areas and levels of aid in Norway.
19. juuli 2006. aasta otsus nr 226/06/COL toetatavate piirkondade kaardi ja toetuse määrade kohta Norras.
Paragraphs 29 and 30 of Section 1.4 of the R&D&I Guidelines.
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate suuniste jao 1.4 punktid 29 ja 30.
Receiving a grant of 20 % of costs free of tax corresponds, at a tax rate of 28 %, to receiving 27,8 % of costs gross (28 % of 27,8 = 7,8 to be ‘paid’ in taxes and 20 left as the grant).
20 % ulatuses maksuvaba kulu vormis toetuse saamine vastab 28 % maksumäära puhul 27,8 % brutokulule (28 % 27,8st = 7,8, mis tuleb maksta maksudeks, ning 20 jääb toetusena alles.
A statement in the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that the maximum aid intensities are as stated in the R&D&I Guidelines is insufficient.
Märkus teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava suunistes selle kohta, et abi osatähtsuste ülemmäärad vastavad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevates suunistes esitatule, on ebapiisav.
They correspond to subparagraphs (a) personnel costs; (e) additional overheads and (f) other operating expenses of Section 5.1.4 of the R&D&I Guidelines.
Vastavad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suuniste jao 5.1.4 alapunktidele a) personalikulud, e) täiendavad üldkulud ja f) teised tegevuskulud.
The Community Research Framework Programme is the Community’s main instrument for research funding in Europe and is referred to in the Community Framework for State aid for Research and Development and Innovation (OJ C 323, 30.12.2006, p. 1).
Ühenduse teadusuuringute raamprogramm on peamine rahastamisvahend, millest ühendus rahastab Euroopas teadusuuringuid ning sellele viidatakse ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
According to Article II.12.3 ‘Non-eligible costs’, p. 42 of the ‘Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions’ (prepared for interpreting the Model Grant Agreement under FP7), such individuals can opt to ‘declare average personnel costs based on a certified methodology approved by the Commission and based on their income (e.g. tax declarations) as recognised by national law (usually fiscal law)’.
Vastavalt seitsmenda raamprogrammi kaudsete tegevustega seotud finantsküsimuste suuniste (mis on koostatud seitsmenda raamprogrammi kohase toetuslepingu näidise tõlgendamiseks) artiklile II.12.3 „abikõlbmatud kulud” lk 42, võivad sellised isikud otsustada „deklareerida keskmist personalikulu, kui selle aluseks on tõendatud ja komisjoni heakskiidetud metoodika, mille aluseks on riiklike õigusaktidega (tavaliselt maksuseadus) tunnustatud sissetulekud (st maksudeklaratsioonid)”.
The annual industrial worker’s salary of NOK 348300, as opposed to the civil engineer’s salary of NOK 460000 (or NOK 530000), results in an hourly rate of NOK 500, as opposed to NOK 772,80 (or NOK 890,40) if based on the methodology.
Metoodika alusel on tööstustöölise 348300 Norra kroonise aastapalga puhul tunnitasu suurus 500 Norra krooni, ehitusinseneri 460000 (või 530000) Norra kroonise palga puhul aga 772,80 (või 890,40) Norra krooni.
The labour cost element corresponds to NOK 232,20 for industrial workers compared to NOK 333,33 or NOK 353,33 for civil engineers.
Tööjõukulude tegur vastab tööstustööliste puhul 232,20 Norra kroonile, ehitusinseneride puhul aga 353,33 Norra kroonile.
Indeed a control of each individual case is similar to, or even stricter than, a one-off audit control of the methodology.
Iga üksikjuhtumi kontroll on tõepoolest sarnane või isegi rangem kui metoodika ühekordne audiitorkontroll.
The operating costs element represents NOK 267,80, which is the difference between the combined hourly rate and the labour cost element: NOK 500 – NOK 232,20 = NOK 267,80.
Tegevuskulude tegur on 267,80 Norra krooni, mis on kombineeritud tunnitasu ja tööjõukulu teguri vahe: 500 Norra krooni – 232,20 Norra krooni = 267,80 Norra krooni.
Decision No 171/02/COL of 25 September 2002, as amended by Decision No 16/03/COL of 5 February 2003.
25. septembri 2002. aasta otsus nr 171/02/COL, mida on muudetud 5. veebruari 2003. aasta otsusega nr 16/03/COL.
Paragraphs 122-124 of the R&D&I Guidelines.
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktid 122–124.
Indeed a limitation per undertaking is stricter than a limitation per project.
Piirangud ettevõtja kohta on tõepoolest rangemad kui piirangud projekti kohta.
Moreover, even if an undertaking were to receive funding under the Scheme for the same project up to the maximum on an annual basis for the entire duration of the Scheme, the ceiling of EUR 7,5 million is still not reached.
Isegi kui ettevõtja rahastataks sama projekti abikavast ülemmäära ulatuses aastapõhiselt kogu abikava kestuse ajal, jääks 7,5 miljoni eurone künnis ikkagi saavutamata.
Unless the changes would qualify for notification under the simplified procedure according to Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (OJ L 139, 25.5.2006, p. 37).
Välja arvatud juhul, kui muudatustest tuleb teatada lihtsustatud menetluse kohaselt vastavalt 14. juuli 2004. aasta otsusele nr 195/04/COL EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37).
In addition, the Norwegian authorities have stated that in order to qualify as eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme projects may not have started prior to the application for support [26].2.2.
Norra ametiasutuste kinnitusel on kõnealuse kahe abikava ainsaks erinevuseks abikõlblike kulude liik (st palgaline või palgata tööjõud) ning vorm, mille kohaselt toetust antakse (st maksustatavast tulust tehtavad mahaarvamised või maksuvaba toetus).Peale selle on Norra ametiasutused märkinud, et selleks, et projekt oleks teadus- ja arendustegevuse palgata tööjõu abikava raames abikõlblik, ei tohi projekti enne toetuse taotluse esitamist alustada [26].2.2.
The Scheme is therefore selective.1.4.
Abikava on seetõttu valikuline.1.4.
DISTORTION OF COMPETITION AND EFFECT ON TRADE BETWEEN CONTRACTING PARTIES
KONKURENTSI KAHJUSTAMINE JA LEPINGUOSALISTE VAHELISE KAUBANDUSE MÕJUTAMINE
Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven).
Lov 2005–06–17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven).