natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This applies to 7,502 out of a total of 40,673 undertakings with arable land or livestock in Flanders (18,5 %).
See kehtib 7,502 ettevõtte puhul, kusjuures kokku on Flaami piirkonnas 40,673 põllumajandusettevõtet, millel on põllumajandusmaad või kariloomi (18,5 %).
In terms of area, of a total of 649,223 ha under arable land or livestock, 47,948 ha (7,5 %) fall within a water zone and 21,919 ha (3 %) fall within a nature zone.
Pindala arvestuses asub kokku 649,223 hektarist põllumajandus- või karjamaast 47,948 hektarit (7,5 %) veealal ja 21,919 hektarit (3 %) loodusalal.
The objective of the aid scheme is to allow farmers with land in environmentally sensitive areas to be able to adapt to the more stringent standards on manure use, and to compensate for the economic loss suffered by those farmers.
Abikava eesmärk on võimaldada põllumajandustootjatel, kelle maa asub keskkonnatundlikel aladel, kohaneda rangemate sõnniku kasutamise normidega ning hüvitada selliste põllumajandustootjate kantud majanduslik kahju.
The aid is calculated on the basis of income lost, having regard to normal agricultural practice outside of these sensitive zones.
Abi arvutatakse kaotatud sissetuleku põhjal, võttes arvesse tavapäraseid põllumajandustavasid väljaspool asjaomaseid tundlikke piirkondi.
According to the Belgian authorities, compensation was also necessary to avoid social unrest.
Belgia ametiasutuste sõnade kohaselt oli hüvitis vajalik ka sotsiaalsete rahutuste ärahoidmiseks.
Aid is granted to compensate farmers in these sensitive zones for:
Abi antakse selleks, et hüvitada põllumajandustootjatele kõnealustes tundlikes piirkondades:
the decrease in production resulting from lower fertilisation and manure use,
väetiste ja sõnniku väiksemast kasutamisest tingitud tootmise vähenemine,
additional manure disposal costs,
täiendavad sõnniku kõrvaldamise kulud,
additional manure storage costs,
täiendavad sõnniku ladustamise kulud,
additional purchase of chemical fertilisers.
täiendav keemiliste väetiste ostmine.
According to the information provided by the Belgian authorities, payments for farmers to compensate for obligations under the legislation on fertilisers were based on four legal texts:
Belgia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt põhinesid põllumajandustootjatele tehtavad maksed väetisi käsitlevatest õigusaktidest tulenevate kohustuste hüvitamiseks neljal õigusaktil:
Decision of 20 December 1995 of the Flemish Government on compensation payable to farmers for obligations under the legislation on fertilisers,
Flaami valitsuse 20. detsembri 1995. aasta otsus põllumajandustootjatele väetisi käsitlevatest õigusaktidest tulenevate kohustuste eest makstava hüvitise kohta;
Decision of 20 December 1995 of the Flemish Government setting the compensation for the years 1996 and 1997 under Article 15(9) of the Decree of 23 January 1991 on the protection of the environment against pollution by manure,
Flaami valitsuse 20. detsembri 1995. aasta otsus, millega kehtestatakse hüvitis 1996. ja 1997. aastaks 23. jaanuari 1991. aasta dekreedi (mis käsitleb keskkonna kaitsmist sõnnikust tuleneva reostuse eest) artikli 15 lõike 9 alusel;
Decision of 19 March 1996 of the Flemish Government laying down rules on additional obligations with regard to disposal and on assistance with additional manure surpluses in areas where more stringent standards for manure spreading apply,
Flaami valitsuse 19. märtsi 1996. aasta otsus, millega sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad kõrvaldamisest tulenevaid lisakohustusi ning sõnniku ülejäägiga seotud abi piirkondades, kus sõnniku laotamise suhtes kehtivad rangemad normid;
Decision of 15 July 1997 of the Flemish Government amending the Decision of 20 December 1995 of the Flemish Government setting the compensation for the years 1996 and 1997 under Article 15(9) of the Decree of 23 January 1991 on the protection of the environment against pollution by manure.
Flaami valitsuse 15. juuli 1997. aasta otsus, millega muudetakse Flaami valitsuse 20. detsembri 1995. aasta otsust, millega kehtestatakse hüvitis 1996. ja 1997. aastaks 23. jaanuari 1991. aasta dekreedi (mis käsitleb keskkonna kaitsmist sõnnikust tuleneva reostuse eest) artikli 15 lõike 9 alusel.
None of these legal texts have been notified to the Commission in accordance with Article 93 of the EC Treaty (now Article 108(3) TFEU).
Ühestki nimetatud õigusaktist ei ole komisjonile kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 93 (praegu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 3) teatatud.
Manure policy in Flanders
Sõnnikupoliitika Flaami piirkonnas
According to the Belgian authorities, manure policy in Flanders is based on the Decree of 20 December 1995 amending the Decree of 23 January 1991 on the protection of the environment against pollution by fertilisers.
Belgia ametiasutuste sõnade kohaselt põhineb Flaami piirkonna sõnnikupoliitika 20. detsembri 1995. aasta dekreedil, millega muudetakse 23. jaanuari 1991. aasta dekreeti, mis käsitleb keskkonna kaitsmist väetistest tuleneva reostuse eest.
This decree aims to reduce the environmental problems caused by the enrichment of surface water and groundwater and the leaching of phosphates and nitrates into the soil, with the risk of penetration into ground and surface water.
Nimetatud dekreedi eesmärk on vähendada keskkonnaprobleeme, mis on põhjustatud pinna- ja põhjavee rikastamisest ning fosfaatide ja nitraatide leostumisest pinnasesse, millega kaasneb nende põhja- ja pinnavette imbumise oht.
According to the report on the environment and nature in Flanders, agriculture accounts for 56 % of the net nitrogen and phosphate load on the environment.
Flaami piirkonna keskkonda ja loodust käsitleva aruande põhjal langeb põllumajanduse arvele 56 % lämmastiku ja fosfaatide kogusest keskkonnas.
The discharging of ammoniac from livestock housing and the spreading of slurry account for 21 % of polluting emissions in Flanders.
Loomakasvatushoonetest ja läga laotamisest tingitud ammoniaagiheide moodustab 21 % saasteainete heitkogustest Flaami piirkonnas.
The manure decree sets out the objectives in relation to achieving and/or maintaining the requisite quality standards for soil, water (surface and groundwater) and air.
Sõnnikudekreedis on sätestatud pinnase, vee (pinna- ja põhjavee) ja õhu nõutavate kvaliteedinormide saavutamise ja/või säilitamisega seotud eesmärgid.
It provides for the gradual tightening of restrictions on manure use.
Sellega nähakse ette sõnniku kasutamise piirangute järkjärguline karmistamine.
It thus allows for adjustments during a transitional phase.
Seega võimaldab see kohandusi üleminekuperioodi jooksul.
The standards governing fertiliser use are to be tightened gradually, except in particularly vulnerable areas, namely water zones and nature zones where stricter rules came into force immediately.
Väetiste kasutamist reguleerivaid norme kavatsetakse astmeliselt karmistada, välja arvatud eriti ohualdistes piirkondades, nimelt veealadel ja loodusaladel, kus rangemad eeskirjad jõustuvad viivitamata.
At the same time, for larger-sized undertakings the permit will be cut by up to 25 % upon renewal.
Samal ajal piiratakse suuremate ettevõtete lubasid nende uuendamisel kuni 25 % võrra.
The livestock farming sector was given time (until 2002) to find ways of reducing manure surpluses and their impact.
Loomakasvatussektorile anti aega (kuni 2002. aastani) leida võimalusi sõnniku ülejäägi ja selle mõju vähendamiseks.
The more stringent restrictions came into effect immediately on 1 January 1996 in the following areas:
Rangemad piirangud jõustusid 1. jaanuaril 1996 viivitamatult järgmistel aladel:
water catchment and conservation areas,
valgalad ja veekaitsealad,
natural areas, nature reserves, forest land,
looduslikud alad, looduskaitsealad, metsamaad,
Bird Directive areas,
linnudirektiiviga hõlmatud alad,
valleys and ecologically valuable farmland,
orud ja ökoloogiliselt väärtuslikud põllumaad,
nitrate-sensitive land,
nitraaditundlik ala,
phosphate-polluted land.
fosfaatidest reostatud maa.
According to the Belgian authorities, the designation of these sensitive areas took account of the requirements of Council Directive 91/676/EEC [4] concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources and Council Directive 79/409/EEC [5] on the conservation of wild birds.
Belgia ametiasutuste väitel võeti kõnealuste tundlike alade kindlaksmääramisel arvesse nõudeid, mis tulenevad nõukogu direktiivist 91/676/EMÜ [4] veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest ning nõukogu direktiivist 79/409/EMÜ [5] loodusliku linnustiku kaitse kohta.
General limits for the application of fertilisers and manure
Väetiste ja sõnniku kasutamise üldpiirangud
In accordance with the manure decree, the following general limits for the application of fertilisers and manure applied from 1 January 1996 to 31 December 1998 throughout Flanders, except for water zones and nature zones.
Kooskõlas sõnnikudirektiiviga kohaldati 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 1998 terves Flaami piirkonnas (välja arvatud veealad ja loodusalad) väetiste ja sõnniku kasutamisel järgmisi üldisi piiranguid.
These limits have been expressed in kg of phosphorus pentoxide, in kg of nitrogen from chemical fertilisers and in kg of total nitrogen per year permitted, as shown in the table below.
Kõnealused piirangud on esitatud kilogrammides fosforpentoksiidi, keemilistest väetistest pärit lämmastiku ja aasta jooksul lubatud lämmastiku koguhulga kohta, nagu on näidatud järgmises tabelis.
Crop group
Põllukultuuride rühm
Phosphorous pentoxide
Fosforpentoksiid
Nitrogen from chemical fertilisers
Keemilistest väetistest pärit lämmastik
Total nitrogen
Lämmastik kokku
Grassland
Rohumaad
Crops with low nitrogen requirement [6]
Väikese lämmastikuvajadusega põllukultuurid [6]
Other crops
Muud põllukultuurid
The Belgian authorities also published the following limits as indicative of the targets they wished to meet from 2003 onwards.
Samuti avaldasid Belgia ametiasutused järgmised piirangud, mis osutavad eesmärkidele, mida nad soovisid täita alates 2003. aastast.
Nitrogen from livestock, manure and other fertilisers
Loomasõnnikust ja muudest väetistest pärit lämmastik
Crops with low nitrogen requirement [7]
Väikese lämmastikuvajadusega põllukultuurid [7]
In addition to these quantitative limits, on ordinary farmland it is prohibited to spread manure or other organic fertilisers during the following periods: from 21 September to 21 January, on all Sundays and public holidays, on all Saturdays, except those between 1 February and 15 May, at night (between 10 PM and 7 AM), when ground is flooded, frozen or covered with snow.
Lisaks kõnealustele kvantitatiivsetele piirangutele on tavalisel põllumaal keelatud laotada sõnnikut või muid orgaanilisi väetisi järgmisel ajal: 21. septembrist kuni 21. jaanuarini, kõikidel pühapäevadel ja riiklikel pühadel, kõikidel laupäevadel, välja arvatud need, mis jäävad ajavahemikku 1. veebruarist kuni 15. maini, öösiti (kella 22st kuni kella 7ni) ning siis, kui maa on üleujutatud, külmunud või lumega kaetud.
Limits for the application of fertilisers and manure in water zones
Väetiste ja sõnniku kasutamise piirangud veealadel
Stricter standards apply in water zones with a view to the production of drinking water or because they are particularly sensitive to nitrogen leaching.
Veealadel kehtivad rangemad piirangud, võttes arvesse joogivee tootmist või põhjusel, et need on eriti tundlikud lämmastiku leostumise suhtes.
The term ‘water zone’ stands for:
Väljend „veeala” tähendab järgmist:
water catchment areas and protection zones types II and III for groundwater, delimited pursuant to the Decree of 24 January 1984 laying down measures for groundwater management,
valgalad ning põhjavee puhul II ja III tüüpi kaitsealad, mis on piiritletud vastavalt 24. jaanuari 1984. aasta dekreedile, millega kehtestatakse põhjavee majandamise meetmed;
sensitive areas identified by the Flemish Government as requiring stricter standards within the sub-hydrographic reservoirs of surface water intended for the production of drinking water, delimited in accordance with the Law of 26 March 1971 on the protection of surface water against pollution,
Flaami valitsuse poolt kindlaks tehtud rangemaid norme vajavad tundlikud alad joogivee tootmiseks mõeldud pinnavee subhüdrograafilistel valgaladel, mis on piiritletud vastavalt 26. märtsi 1971. aasta seadusele pinnavee saastekaitse kohta;
areas of nitrate-sensitive land where stricter standards are required as determined by the Flemish Government and delimited pursuant to the Decree of 24 January 1984 laying down measures for groundwater management.
rangemaid norme vajavad nitraaditundliku pinnasega alad, mille on kindlaks määranud Flaami valitsus ja mis on piiritletud vastavalt 24. jaanuari 1984. aasta dekreedile, millega kehtestatakse põhjavee majandamise meetmed.
The quantities are expressed in kg of P2O5 and kg of nitrogen per hectare per year.
Kogused on väljendatud P2O5 ja lämmastiku kilogrammides hektari kohta aastas.
Nitrogen from livestock manure and other fertilisers
Loomasõnnikust ja muudest väetistest pärit lämmastik
Crops with low nitrogen requirement
Väikese lämmastikuvajadusega põllukultuurid
In water zones, manure spreading is prohibited between 1 September and 21 January inclusive, except in zones A and B of areas used for surface water collection where the prohibition extends to 15 February inclusive.
Veealadel on sõnniku laotamine keelatud 1. septembrist kuni 21. jaanuarini (k.a), välja arvatud pinnavee kogumiseks kasutatavate alade A ja B tsoonides, kus keeld kehtib kuni 15. veebruarini (k.a).
Limits for the application of fertilisers and manure in nature zones
Väetiste ja sõnniku kasutamise piirangud loodusaladel
The term ‘nature zone’ stands for:
Väljend „loodusala” tähendab järgmist:
valley areas and ecologically valuable farmland as indicated on the rural development maps provided for in the Law of 29 March 1962 on the organisation of national and town planning,
orud ja ökoloogiliselt väärtuslikud põllumaad, millele on viidatud riiklikku ja linnaplaneerimist käsitleva 29. märtsi 1962. aasta seadusega ette nähtud maaelu arengukavades;
special protection zones delimited by the Decision of the Flemish Government of 17 October 1988,
erikaitsealad, mis on piiritletud Flaami valitsuse 17. oktoobri 1988. aasta otsusega;
specific habitats and adjoining buffer zones,
konkreetsed elupaigad ja nendega külgnevad puhveralad;
forest areas, natural areas, nature development areas or nature reserves, as indicated in the rural development maps provided for in the Law of 29 March 1962 on the organisation of national and town planning, with a transitional measure applicable until 31 December 1997.
metsaalad, looduslikud alad, looduse arendamise alad või looduskaitsealad, millele on viidatud riiklikku ja linnaplaneerimist käsitleva 29. märtsi 1962. aasta seadusega ette nähtud maaelu arengukavades ning mille puhul kuni 31. detsembrini 1997 kohaldatakse üleminekumeedet.
The table below shows the standards governing manure use applicable from 1 January 1996 for nature zones.
Alljärgnevas tabelis on esitatud loodusaladel sõnniku kasutamist reguleerivad normid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1996.
These rules are based on the yield standards for the crop groups listed and environmentally acceptable losses for these zones.
Kõnealused eeskirjad põhinevad loetletud põllukultuuride rühmade saagikusnormidel ja asjaomaste alade puhul vastuvõetaval keskkonnakahjul.
The quantities are expressed in kg of P2O5 and kg of nitrogen per ha per year.
Kogused on väljendatud P2O5 ja lämmastiku kilogrammides hektari kohta aastas.
In nature zones, manure spreading is prohibited between 1 September and 21 January inclusive, and on grassland areas of importance for the conservation of birds, manuring may also be prohibited between 1 April and 30 June.
Loodusaladel on sõnniku laotamine keelatud 1. septembrist kuni 21. jaanuarini (k.a) ning lindude kaitsmiseks olulistel rohumaadel võib sõnniku kasutamine olla keelatud ka 1. aprillist kuni 30. juunini.
Furthermore, it is prohibited to apply any fertiliser of any kind in forest areas, natural areas, nature development areas or nature reserves from 1 January 1998, with the exception of droppings from livestock grazing the land, with a maximum permitted stocking rate of 2 livestock units per ha measured over the year.
Peale selle on metsaaladel, looduslikel aladel, looduse arendamise aladel või looduskaitsealadel alates 1. jaanuarist 1998 keelatud kasutada mis tahes liiki väetist, välja arvatud sellistel aladel karjatatavate loomade väljaheited, kusjuures maksimaalne lubatud loomkoormus on kaks loomühikut hektari kohta, mõõdetuna aasta jooksul.
Family farms may obtain temporary exemption from this ban.
Põllumajanduslikud pereettevõtted võib selle keelu kohaldamisest ajutiselt vabastada.
Compensation for decreases in production
Hüvitis tootmise vähenemise eest
According to the manure decree, compensation is paid automatically only in respect of grassland and maize.
Sõnnikudekreedi kohaselt makstakse hüvitist automaatselt üksnes seoses rohumaade ja maisiga.
For other crops, it is assumed that the reduced levels of fertiliser use will not result in decreases in production.
Muude põllukultuuride puhul eeldatakse, et väetiste kasutamise taseme vähenemine ei too kaasa tootmise vähenemist.
However, in the latter case, the farmer may obtain compensation if (s)he is able to provide evidence of losses.
Viimasel juhul võivad aga põllumajandustootjad saada hüvitist juhul, kui nad suudavad kahju saamist tõendada.
Compensation for decreases of production on grassland
Hüvitis tootmise vähenemise eest rohumaadel
Compensation for the change in yield of grassland is calculated on the basis of the difference between the permitted fertiliser standard in the areas outside of the sensitive zones, and the permitted standards in the sensitive zones, with a distinction between areas situated in water zones and those situated in nature zones.
Hüvitis rohumaade saagikuse muutumise eest arvutatakse väljaspool tundlikke alasid asuvatel aladel lubatud väetisenormi ja tundlikel aladel lubatud normi vahe põhjal, eristades veealadel ja loodusaladel asuvat maad.
The objective of the aid is to compensate the loss of yield and profitability caused by those reductions.
Abi eesmärk on hüvitada kõnealusest vähenemisest tingitud saagikuse ja kasumlikkuse kahanemine.
The starting point for the calculation of the aid are the average semi-gross margins (SGM) in BEF/ha for the past three years preceding the granting of the compensation according to the income tax code.
Abi arvutamise lähtepunkt on vastavalt tulumaksuseadustikule hüvitise maksmisele eelneva kolme aasta keskmine poolbrutomarginaal Belgia frankides hektari kohta.
A distinction is made between land which is used for dairy farming and other grassland.
Eristatakse piimakarjakasvatuseks kasutatavat maad ja muid rohumaid.
For the purpose of calculating the SGM, Flanders is divided into 13 areas, depending on the agronomic characteristics of the area concerned.
Poolbrutomarginaali arvutamiseks on Flaami piirkond jagatud 13 alaks sõltuvalt asjaomaste alade põllumajanduslikest omadustest.
For milk-producing grasslands, the highest SGM is in Antwerp Kempenland (55700 BEF/ha), the lowest is in the Dunes area (33167 BEF/ha), while the average for Flanders as a whole is 44160 BEF/ha.
Piimakarja kasvatamiseks kasutatavatest rohumaadest on poolbrutomarginaal kõige suurem Antwerpenis Campine’is (55700 Belgia franki / ha) ja kõige madalam luidete piirkonnas (33167 Belgia franki / ha), samas kui Flaami piirkonna kui terviku puhul on see keskmiselt 44160 Belgia franki / ha.
For non milk-producing grasslands, the highest SGM is in the sand/loam region of West Flanders (36100 BEF/ha), the lowest is in the Dunes area (24633 BEF/ha), while the average for Flanders as a whole is 31941 BEF/ha.
Muude kui piimakarja kasvatamiseks kasutatavate rohumaade puhul on poolbrutomarginaal kõige suurem Lääne-Flandria liiva-savipinnasega piirkonnas (36100 Belgia franki / ha) ja kõige madalam luidete piirkonnas (24633 Belgia franki / ha), samal ajal kui Flaami piirkonna kui terviku puhul on see keskmiselt 31941 Belgia franki / ha.
For water zones, compensation is based on the fact that the maximum permitted level of nitrogen use is set at 350 kg/ha compared with 450 kg/ha for normal zones.
Veealade puhul põhineb hüvitis asjaolul, et lämmastiku kasutamise maksimaalseks lubatud tasemeks on kehtestatud 350 kg/ha võrreldes 450 kg/ha tavaalade puhul.
This corresponds to a reduction of 22 %.
See tähendab 22 % väiksemat kogust.
According to the law of diminishing returns, the Belgian authorities calculate that this will result in a reduction of yields of 15 %.
Kooskõlas kahanevaid tulusid käsitleva seadusega on Belgia ametiasutused arvutanud, et saagikus väheneb selle tulemusel 15 %.
However, the effect on the profitability of the holding will be greater.
Mõju põllumajandusettevõtte kasumlikkusele on aga suurem.
After discounting fixed costs, the Belgian authorities calculate that on average the SGM amounts to 40 % of total yield.
Pärast püsikulude mahaarvestamist moodustab poolbrutomarginaal Belgia ametiasutuste arvutuste kohaselt keskmiselt 40 % kogu saagist.
Thus a reduction of yield of 15 % will result in a 37,5 % reduction of the SGM (15 % × 100/40).
Seega tähendab saagikuse 15 % vähendamine poolbrutomarginaali 37,5 % vähenemist (15 % × 100/40).
The basis of the payment of compensation for reduced yields in the area concerned is thus SGM × 37,5 %.
Vähenenud saagikuse eest hüvitise maksmise alus asjaomastel aladel on seega poolbrutomarginaal × 37,5 %.
At the same time, in the water zones farmers are required to use 50 kg/ha less chemical fertilisers.
Samal ajal tohivad põllumajandustootjad veealadel kasutada hektari kohta 50 kg vähem keemilisi väetisi.
This represents a saving of BEF 800 (50 kg N × 16 BEF/kg).
See kujutab endast 800 Belgia frangi suurust kokkuhoidu (50 kg N × 16 Belgia franki / kg).
This sum is therefore deducted from the aid payable.
Seepärast lahutatakse nimetatud summa makstavast abist.
For nature zones, compensation is based on the same principles.
Loodusalade puhul arvutatakse hüvitis samade põhimõtete kohaselt.
In a nature zone, the maximum permitted level of nitrogen use is 400 kg/ha compared with 450 kg/ha for normal zones, which corresponds to a reduction of 11 %.
Loodusalal on lämmastiku kasutamise maksimaalne lubatud tase 400 kg/ha võrreldes 450 kg/ha tavalistel aladel, mis vastab 11 % väiksemale kogusele.
The Belgian authorities calculate that this will result in a reduction of yields of 7 %.
Belgia ametiasutuste arvutuste kohaselt väheneb saagikus selle tagajärjel 7 %.
A reduction of yield of 7 % will result in a 17,5 % reduction of the SGM (7 % × 100/40).
Saagikuse 7 % vähendamine toob kaasa poolbrutomarginaali 17,5 % vähenemise (7 % × 100/40).
The basis of the payment of compensation for reduced yields in the nature zones is thus SGM × 17,5 %.
Vähenenud saagikuse eest hüvitise maksmise alus asjaomastel aladel on seega poolbrutomarginaal × 17,5 %.
In addition, the same reduction of aid of BEF 800 (see above para. 39) is made in respect of savings from reduced fertiliser use.
Peale selle vähendatakse abi samamoodi 800 Belgia frangi võrra (vt punkt 39 eespool) tulenevalt väiksemast väetise kasutamisest tingitud kokkuhoiust.
The table below summarises the highest, lowest and average rates of aid payable.
Alljärgnevas tabelis antakse ülevaade makstava abi suurimatest, väikseimatest ja keskmistest määradest.
Milk-producing grasslands
Piimakarja kasvatamiseks kasutatavad rohumaad
SGM
poolbrutomarginaal
Aid rate, water zones
Abi määr veealadel
Aid rate, nature zones
Abi määr loodusaladel
Other grasslands
Muud rohumaad
West Flanders sand/loam region
Lääne-Flandria liiva-savipinnasega piirkond
The Belgian authorities emphasise that these are maximum compensation rates per hectare.
Belgia ametiasutused rõhutavad, et tegemist on hüvitise maksimaalsete määradega hektari kohta.
The total area of grassland eligible for compensation is 31003 ha, of which 17468 ha are in the water zones, and 13535 ha in the nature zones.
Kogu abikõlbliku rohumaa pindala on 31003 hektarit, millest 17468 hektarit asub veealadel ja 13535 hektarit loodusaladel.