natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by the Member States of the Commission's exercise of implementing powers (OJ L 55, 28.2.2011, p. 13).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
Decision No 1482/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 establishing a Community programme to improve the operation of taxation systems in the internal market (Fiscalis 2013) and repealing Decision No 2235/2002/EC (OJ L 330, 15.12.2007, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1482/2007/EÜ, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ ( ELT L 330, 15.12.2007, lk 1).
Council Directive 92/83/EEC of 19 October 1992 on the harmonization of the structures of excise duties on alcohol and alcoholic beverages (OJ L 316, 31.10.1992, p. 21).
Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21).
Council Directive 2011/64/EU of 21 June 2011 on the structure and rates of excise duty applied to manufactured tobacco (OJ L 176, 5.7.2011, p. 24).
Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (ELT L 176, 5.7.2011, lk 24).
Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-fraud Office (OLAF) (OJ L 136, 31.5.1999, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).
Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities' financial interests against fraud and other irregularities (OJ L 292, 15.11.1996, p. 2).
Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest ((EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).
EUROPEAN INFORMATION SYSTEMS AND THEIR UNION COMPONENTS
EUROOPA INFOSÜSTEEMID JA NENDE LIIDU KOMPONENDID
A. The European Information Systems are the following:
A. Euroopa infosüsteemid on järgmised:
the common communications network / common systems interface (CCN/CSI -CCN2), CCN mail3, the CSI bridge, the http bridge, CCN LDAP and related tools, CCN web portal, CCN monitoring;
ühine teabevõrk / ühine süsteemiliides (CCN/CSI – CCN2), CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP) ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve;
supporting systems, in particular the application configuration tool for CCN, the activity reporting tool (ART2), Taxud electronic management of project online (TEMPO), service management tool (SMT), the user management system (UM), the BPM system, the availability dashboard and AvDB, IT service management portal, directory and user access management;
tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse konfigureerimise vahend, tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG TAXUD) veebipõhine elektrooniline projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste haldusvahend (SMT), kasutajate haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise süsteem, kättesaadavuse näidikupaneel ja AvDB, IT-teenuste haldamise portaal, kataloog ning kasutajate juurdepääsuõiguste haldamine;
Programmes information and communication space (PICS);
programmi teavitus- ja teabevahetussüsteem (PICS);
the VAT-related systems, in particular, the VAT information exchange system (VIES) and the VAT refund, including the VIES initial application, the VIES monitoring tool, the Taxation statistical system, VIES-on-the-web, VIES-on-the-web configuration tool, the VIES and VAT refund test tools, the VAT number algorithms, the VAT exchange of e–forms, VAT on e-Services (VoeS);
käibemaksuga seotud süsteemid, eelkõige käibemaksu ja käibemaksu tagastamise kohta teabe vahetamise süsteem (VIES), sh VIESi algrakendus, VIESi kontrollivahend, maksunduse statistika süsteem, veebipõhine VIES, veebipõhise VIESi konfigureerimise vahend, VIESi ja käibemaksu tagastamise katsevahend, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri algoritmid, käibemaksu e-vormide vahetamine, käibemaks e-teenustelt (VoeS);VoeSi katsevahend, käibemaksu e-vormide katsevahend;
VoeS test tool, VAT e–forms test tool, mini one-stop-shop (MoSS);
väike ühe akna süsteem;
recovery-related systems, in particular eforms for recovery of claims, eforms for uniform instrument permitting enforcement (UIPE) and for uniform notification form (UNF);
summade tagasinõudmisega seotud süsteemid, eelkõige maksunõuete sissenõudmise e-vormid, täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi (UIPE) ja ühtse teavitusvormi (UNF) e-vormid;
direct taxation-related systems, in particular taxation on savings system, taxation on savings test tool, e–forms for direct taxation, tax identification number TIN-on-the-web, the exchanges related to the Article 8 of Council Directive 2011/16/EU [1] and associated test tools;
otseste maksude süsteemid, eelkõige hoiustele kohaldatavate maksude süsteem, hoiustele kohaldatavate maksude katsesüsteem, otseste maksude puhul kasutatavad e-vormid, veebipõhise maksukohustuslasena registreerimise number, nõukogu direktiivi 2011/16/EL [1] artikliga 8 seotud teabevahetus ja sellega seotud katsevahendid;
other taxation-related systems, in particular, the Taxes in Europe database (TEDB);
muud maksunduses kasutatavad süsteemid, eelkõige Euroopa maksude elektrooniline andmebaas („Taxes in Europe database”, TEDB);
the excise systems, in particular the system for exchange of excise data (SEED), the Excise Movement and Control System (EMCS), MVS eforms, test application (TA);
aktsiisisüsteemid, eelkõige aktsiisialase teabe vahetamise süsteem (SEED), aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS), MVS e-vormid, katserakendused (TA);
other central systems, in particular, the Member States' Taxation Information and Communication system (TIC), the self-service testing system (SSTS), taxation-related statistics system, the central application for web forms, the central services / management information system for Excise (CS/MISE).
muud kesksüsteemid, eelkõige liikmesriikide maksundusalane teavitus- ja teabevahetussüsteem (TIC), iseteeninduslik katsesüsteem (SSTS), maksustamisega seotud statistikasüsteemid, veebivormide tsentraliseeritud kasutamine, aktsiiside tsentraliseeritud teenused/aktsiiside haldamise teabesüsteem (CS/MISE).
B. The Union components of the European Information Systems are:
B. Euroopa infosüsteemide liidu komponendid on:
IT assets such as the hardware, the software and the network connections of the systems, including the associated data infrastructure;
IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja võrguühendused, sh seotud andmete taristu;
any other elements which, for reasons of efficiency, security and rationalisation, are identified by the Commission as common to participating countries.
kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena.
IT services necessary to support the development, the maintenance, the improvement and the operation of the systems; and
süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused ja
Regulation (EU) No 1287/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 1287/2013,
establishing a Programme for the Competitiveness of Enterprises and small and medium-sized enterprises (COSME) (2014 - 2020) and repealing Decision No 1639/2006/EC
millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 173 and 195 thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 173 ja 195,
The Commission adopted a Communication entitled "Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth" in March 2010 ("the Europe 2020 Strategy").
Komisjon võttis 2010. aasta märtsis vastu teatise „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” („strateegia „Euroopa 2020”).
It sets five ambitious objectives on climate and energy, employment, innovation, education and social inclusion to be reached by 2020, and identifies key drivers for growth aimed at making the Union more dynamic and competitive.
Sellega kehtestatakse viis kliima ja energeetika, tööhõive, innovatsiooni, hariduse ning sotsiaalse kaasamise valdkonda käsitlevat kaugeleulatuvat eesmärki, mis tuleb saavutada 2020. aastaks, ning määratakse kindlaks majanduskasvu peamised tõukejõud, millega tahetakse muuta liit dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks.
It also emphasises the importance of reinforcing the growth of the European economy while delivering a high level of employment, a low-carbon, resource- and energy-efficient economy and social cohesion.
Samuti rõhutatakse strateegias, kui oluline on edendada Euroopa majanduskasvu, tagades samal ajal kõrge tööhõive määra, vähese CO2-heitega ressursi- ja energiatõhusa majanduse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse.
Small and medium-sized enterprises (SMEs) should play a crucial role in reaching the Europe 2020 Strategy objectives.
Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEdel) peaks olema otsustav osa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel.
Their role is reflected by the fact that SMEs are mentioned in six out of seven of the flagship initiatives of the Europe 2020 Strategy.
Nende osa kajastub asjaolus, et VKEsid mainitakse strateegia „Euroopa 2020” seitsmest juhtalgatusest kuues.
The Communication sets out a strategy aiming to boost growth and jobs by maintaining and supporting a strong, diversified and competitive industrial base in Europe, in particular by improving framework conditions for enterprises and strengthening several aspects of the internal market, including business-related services.
Teatises nähakse ette strateegia, mille eesmärk on hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning säilitada seejuures Euroopa tugev, mitmekesine ja konkurentsivõimeline tööstusbaas ja toetada seda, eelkõige parandades ettevõtjate jaoks raamtingimusi ning edendades siseturu mitut aspekti, sealhulgas äritegevusega seotud teenuseid.
The SBA establishes ten principles and outlines policy and legislative actions to promote SMEs' potential to grow and create jobs.
SBAga kehtestatakse kümme põhimõtet ning visandatakse poliitilised ja õigusmeetmed, mille abil edendada VKEde kasvupotentsiaali ja töökohtade loomise võimalusi.
Implementation of the SBA contributes to achieving the objectives of the Europe 2020 Strategy.
SBA rakendamine aitab saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke.
Several actions for SMEs have already been set out in the flagship initiatives.
Juhtalgatustes on juba sätestatud mitu VKEsid käsitlevat meedet.
It presents an overview of the progress made in the first two years of the SBA, sets out new actions to respond to challenges resulting from the economic crisis that stakeholders have reported, and proposes ways to improve the uptake and implementation of the SBA with a clear role for stakeholders and business organisations on the front-line.
Läbivaatamisel antakse ülevaade SBA rakendamise esimese kahe aasta jooksul tehtud edusammudest, sätestatakse uued meetmed, et reageerida majanduskriisi tõttu tekkinud probleemidele, millest sidusrühmad on teada andnud, ning pakutakse välja viise SBA kasutuselevõtmise ja rakendamise parandamiseks, milles sidusrühmad täidavad konkreetset osa ja eestvedajaks on ettevõtlusorganisatsioonid.
The specific objectives of a programme for the competitiveness of enterprises and SMEs should reflect the priorities set out in that review.
Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programmi erieesmärgid peaksid kajastama kõnealusel läbivaatamisel välja toodud prioriteete.
It is important to ensure that the implementation of such a programme is coordinated with the implementation of the SBA.
Tähtis on tagada, et nimetatud programmi rakendatakse kooskõlas SBA rakendamisega.
In particular, actions under the specific objectives should contribute to fulfilling the above-mentioned ten principles and the new actions identified in the process of reviewing the SBA.
Eelkõige peaksid erieesmärkide meetmed andma panuse eespool nimetatud kümne põhimõtte ning SBA läbivaatamise käigus kindlaks määratud uute meetmete järgimisse.
In order to contribute to the reinforcement of competitiveness and sustainability of Union enterprises, in particular SMEs, to support existing SMEs, to encourage an entrepreneurial culture and to promote the growth of SMEs, the advancement of the knowledge society, and development based on balanced economic growth, a programme for the competitiveness of enterprises and SMEs ("the COSME programme") should be established.
Selleks et aidata kaasa liidu ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tugevdamisele, toetada olemasolevaid VKEsid, soodustada ettevõtluskultuuri ning edendada VKEde kasvu, teadmistepõhise ühiskonna arendamist ja tasakaalustatud majanduskasvul põhinevat arengut, tuleks luua ettevõtete konkurentsivõime ja VKEde programm („COSME programm”).
The COSME programme should give high priority to the simplification agenda, in accordance with the Commission Communication of 8 February 2012 entitled "A Simplification agenda for the MFF 2014-2020".
COSME programmis tuleks seada esmatähtsale kohale lihtsustamise kava vastavalt komisjoni 8. veebruari 2012. aasta teatisele „2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku lihtsustamise kava”.
The spending of Union and Member States' funds on the promotion of the competitiveness of enterprises and SMEs should be better coordinated in order to ensure complementarity, better efficiency and visibility, as well as to achieve greater budgetary synergies.
Liidu ja liikmesriikide rahaliste vahendite kasutamist ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime edendamise valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime.
The Commission has committed itself to mainstreaming climate action into Union spending programmes and to direct at least 20 % of the Union budget to climate-related objectives.
Komisjon on võtnud kohustuse kliimameetmeid süvalaiendada liidu rahastusprogrammidesse ja suunama vähemalt 20 % liidu eelarvest kliimaga seotud eesmärkidesse.
It is important to ensure that climate change mitigation and adaptation as well as risk prevention is promoted in the preparation, design and implementation of the COSME programme.
On oluline tagada, et COSME programmi ettevalmistamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel edendataks kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning riskiennetust.
Measures covered by this Regulation should contribute to promoting the transition to a low-carbon and climate-resilient economy and society.
Käesoleva määruse alla kuuluvad meetmed peaksid soodustama üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale.
It follows from Council Decision 2001/822/EC [4] that entities and bodies of the overseas countries and territories are eligible to participate in the COSME programme.
Nõukogu otsusest nr 2001/822/EÜ [4] tuleneb, et ülemeremaade ja -territooriumide üksused ja organid on COSME programmis osalemiseks abikõlblikud.
The competitiveness policy of the Union is intended to put into place the institutional and policy arrangements that create conditions for the sustainable growth of enterprises, particularly SMEs.
Liidu konkurentsivõimepoliitika eesmärk on kehtestada institutsiooniline ja poliitiline korraldus, mis loob tingimused ettevõtete, eelkõige VKEde jätkusuutlikuks kasvuks.
Achieving competitiveness and sustainability entails the ability to attain and maintain the economic competitiveness and growth of enterprises in accordance with sustainable development objectives.
Konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse saavutamine tähendab võimet saavutada ja hoida ettevõtte majanduslikku konkurentsivõimet ja kasvu kooskõlas säästva arengu eesmärkidega.
Improved productivity, including resource and energy productivity, is the primary source of sustainable income growth.
Tulude jätkusuutlikkuse kasvu peamine allikas on suurem tootlikkus, sealhulgas ressursi- ja energiatootlikkus.
Competitiveness also depends on companies' ability to take full advantage of opportunities such as the internal market.
Konkurentsivõime sõltub ka ettevõtjate võimest kasutada täielikult ära selliseid võimalusi nagu siseturg.
This is especially important for SMEs, which account for 99 % of enterprises in the Union, provide two out of three existing jobs in the private sector, and 80 % of newly-created jobs, and contribute more than half of the total added value created by enterprises in the Union.
See on eriti oluline VKEde jaoks, kes moodustavad liidu ettevõtetest 99 %, tagavad kaks kolmandikku erasektori praegustest töökohtadest ja 80 % uutest töökohtadest ning loovad rohkem kui poole liidu ettevõtete loodavast kogulisandväärtusest.
SMEs are a key driver for economic growth, employment and social integration.
VKEd on majanduskasvu, tööhõive ja ühiskonna integreerumise peamised eestvedajad.
The Commission Communication of 18 April 2012 entitled "Towards a rich job recovery" estimated that policies promoting a transition to a green economy such as resource-efficiency, energy-efficiency, and climate change policies could generate more than five million jobs by 2020, and in particular in the SME sector.
Komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatises pealkirjaga „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” jõutakse järeldusele, et nendes poliitikavaldkondades, millega edendatakse üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele (näiteks ressursi- ja energiatõhusust ning kliimamuutusi käsitlevad poliitikavaldkonnad), on võimalik luua 2020. aastaks rohkem kui viis miljonit töökohta ning seda eelkõige VKE sektoris.
Bearing this in mind, specific actions under the COSME programme could include promoting the development of sustainable products, services, technologies and processes, as well as resource- and energy-efficiency and corporate social responsibility.
Seda silmas pidades võivad COSME programmi konkreetsed meetmed sisaldada jätkusuutlike toodete, teenuste, tehnoloogiate ja protsesside arendamise edendamist ning ressursi- ja energiatõhususe ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse soodustamist.
Competitiveness has been put under the spotlight of Union policy-making in recent years because of the market, policy and institutional failures that undermine the competitiveness of Union enterprises, particularly SMEs.
Viimastel aastatel on liidu poliitikakujundamises pööratud konkurentsivõimele suurt tähelepanu turutõrgete ning poliitiliste ja institutsiooniliste probleemide pärast, mis kahjustavad liidu ettevõtjate, eriti VKEde konkurentsivõimet.
The COSME programme should therefore address market failures which affect the competitiveness of the Union economy on a global scale and which undermine the capacity of enterprises, particularly SMEs, to compete with their counterparts in other parts of the world.
COSME programmis tuleks seega käsitleda turutõrkeid, mis mõjutavad liidu majanduse konkurentsivõimet üleilmsel tasandil ja kahjustavad ettevõtjate, eelkõige VKEde võimet konkureerida maailma muude piirkondade ettevõtjatega.
The COSME programme should particularly address SMEs, as defined in Commission Recommendation 2003/361/EC [5].
COSME programmis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ [5].
In the application of this Regulation, the Commission should consult all relevant stakeholders, including organisations representing SMEs.
Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas VKEsid esindavate organisatsioonidega.
Particular attention should be paid to micro enterprises, enterprises engaged in craft activities, the self-employed, the liberal professions and social enterprises.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata mikroettevõtetele, käsitööga tegelevatele ettevõtetele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, vabakutselistele ja sotsiaalsetele ettevõtetele.
Attention should also be paid to potential, new, young and female entrepreneurs, as well as to other specific target groups, such as older people, migrants and entrepreneurs belonging to socially disadvantaged or vulnerable groups such as persons with disabilities and to the promotion of business transfers, spin-offs, spin-outs and second chances for entrepreneurs.
Tähelepanu tuleks pöörata ka potentsiaalsetele, uutele ja noortele ettevõtjatele ning naisettevõtjatele, aga ka teistele konkreetsetele sihtrühmadele, näiteks vanemaealised inimesed, sisserändajad ning sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad või haavatavatesse elanikkonnarühmadesse kuuluvad ettevõtjad, näiteks puuetega inimesed, ning äritegevuse ülemineku, hargettevõtete, kõrvalettevõtete ja ettevõtjatele teise võimaluse andmise edendamisele.
Many of the Union's competitiveness problems involve SMEs' difficulties in obtaining access to finance because they struggle to demonstrate their credit-worthiness and have difficulties in gaining access to risk capital.
Paljud liidu konkurentsivõime probleemid on seotud sellega, et VKEdel on raske juurde pääseda nii rahastamisele – nad näevad suurt vaeva, et tõestada oma krediidivõimelisust – kui ka riskikapitalile.
Those difficulties have a negative effect on the level and quality of the new enterprises created and on the growth and survival rate of enterprises, as well as on the readiness of new entrepreneurs to take over viable companies in the context of a transfer of business/succession.
Kõnealused raskused avaldavad halba mõju uute asutatud ettevõtete tasemele ja kvaliteedile ning ettevõtete kasvule ja püsimajäämise määrale, samuti uute ettevõtjate valmisolekule võtta üle elujõulisi ettevõtteid ettevõtte omanikuvahetuse/pärimise kontekstis.
Union financial instruments put in place under Decision No 1639/2006/EC of the European Parliament and of the Council [6] have a proven added value and have brought a positive contribution to at least 220000 SMEs.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ [6] loodud liidu rahastamisvahendid on tõendanud oma lisaväärtust ning on andnud positiivse panuse vähemalt 220000 VKEle.
The enhanced added value for the Union of the proposed financial instruments lies, inter alia, in strengthening the internal market for venture capital and in developing a pan-European SME finance market as well as in addressing market failures that cannot be addressed by Member States.
Kavandatavad rahastamisvahendid annavad liidule suuremat lisaväärtust muu hulgas sellega, et tugevdavad siseturgu riskikapitali jaoks ning arendavad üleeuroopalist VKEde finantsturgu ja tegelevad turutõrgetega, millega liikmesriigid tegeleda ei saa.