natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Advanced Manufacturing and Processing
Kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine
Technologies for Factories of the Future
Tehnoloogia tulevikutehaste jaoks
Promoting sustainable industrial growth by facilitating a strategic shift in Europe from cost-based manufacturing to an approach based on the creation of high added value products and ICT-enabled intelligent and high performance manufacturing in an integrated system.
Tööstuse jätkusuutliku kasvu edendamine, soodustades Euroopas strateegilist nihet kulupõhiselt tootmiselt meetodipõhisele tootmisele, mille aluseks on suure lisaväärtusega toodete loomine ja IKT-põhine arukas ja kõrgtehnoloogiline tootmine ühtses süsteemis.
This requires addressing the challenge of producing more, while consuming less material, using less energy and generating less waste and pollution aiming at high ecological efficiency.
Selleks tuleb suuta toota rohkem, samal ajal tarbides vähem materjali, kasutades vähem energiat ning tekitades vähem jäätmeid ja saastet, püüdes saavutada suurt ökoloogilist tõhusust.
The focus will be on the development and integration of the adaptive production systems of the future, with particular emphasis on the needs of European SMEs, in order to achieve advanced and sustainable manufacturing systems and processes.
Keskendutakse tuleviku kohanduvate tootmissüsteemide väljatöötamisele ja integreerimisele, pöörates erilist tähelepanu Euroopa VKEde vajadustele, et saavutada kõrgetasemeliste ja jätkusuutlike tootmissüsteemide ja protsesside kasutamine.
Focus shall also be on methodologies for enhancing flexible, safe and smart production where adequate levels of automation are applied in worker-friendly environments.
Keskendutakse ka paindliku, ohutu ja aruka tootmise tugevdamise metoodikatele, mille puhul töötajasõbralikus keskkonnas kasutatakse piisavat automatiseeritustaset.
Technologies enabling energy-efficient systems and energy-efficient buildings with a low enviromental impact
Energiatõhusaid süsteeme ning energiatõhusaid ja väikese keskkonnamõjuga hooneid võimaldav tehnoloogia
Reducing energy consumption and CO2 emissions by the development and deployment of sustainable construction technologies and systems and by the implementation and replication of measures for an increased uptake of energy-efficient systems and materials in new, renovated and retrofitted buildings.
Energiatarbimise ja CO2-heidete vähendamine säästvate ehitustehnoloogiate ja süsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu abil ning rakendades ja muutes sagedamaks meetmeid energiatõhusate süsteemide ja materjalide suuremaks kasutuselevõtuks uutes, renoveeritud ja moderniseeritud hoonetes.
Life-cycle considerations and the growing importance of design-build-operate concepts will be key factors in addressing the challenge of a transition to near-zero-energy buildings in Europe by 2020 and the realisation of energy-efficient districts through the engagement of the wide stakeholder community.
Olelusringi hindamine ja projekteerimise-ehitamise-käitamise kontseptsioonide üha suurem tähtsus on põhitegurid üleminekul liginullenergiahoonetele Euroopas 2020. aastaks ning energiatõhusate piirkondade saavutamisel ulatuslike sidusrühmade kaasamise abil.
Sustainable, resource-efficient and low-carbon technologies in energy-intensive process industries
Säästev ja vähese CO2-heitega tehnoloogia energiamahukas töötlevas tööstuses
Increasing the competitiveness of process industries, such as chemical, cement, pulp and paper, glass, minerals or non-ferrous metals and steel industries, by drastically improving resource and energy efficiencies and reducing the environmental impact of such industrial activities.
Konkurentsivõime suurendamine töötlevas tööstuses (nagu keemiatööstus, tsemendi-, pabermassi- ja paberitootmine, klaasitootmine, mineraalid või värvilised metallid ja terasetööstus), parandades oluliselt ressursi- ja energiatõhusust ning vähendades sellise tööstustegevuse keskkonnamõju.
Focus will be on the development and validation of enabling technologies for innovative substances, materials and technological solutions for low-carbon products and less energy-intensive processes and services along the value chain, as well as on the adoption of ultra-low carbon production technologies and techniques, to achieve specific greenhouse gas emission intensity reductions.
Keskendutakse uuenduslikke aineid, materjale ja tehnoloogilisi lahendusi võimaldava tehnoloogia väljatöötamisele ning valideerimisele selle kasutamiseks vähese CO2-heitega toodetes ning vähem energiamahukates protsessides ja teenustes kogu väärtusahela ulatuses, samuti väga vähest CO2-heidet tekitava tootmistehnoloogia ja -tehnika kasutuselevõtule, et saavutada konkreetne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine.
New sustainable business models
Uued jätkusuutlikud ärimudelid
Cross-sectoral cooperation in concepts and methodologies for knowledge-based, specialised production can boost learning in organisations, creativity and innovation with a focus on business models in customised approaches that can adapt to the requirements of globalised value chains and networks, changing markets, and emerging and future industries.
Valdkonnaülene koostöö teadmistepõhise ja spetsialiseerinud tootmise kontseptsioonide ja meetodite vallas võib edendada organisatsioonilist õppimist, loovust ja innovatsiooni, keskendudes kohandatud lähenemiste ärimudelitele, mis suudavad kohaneda ülemaailmsete väärtusahelate ja võrgustike nõuetele, muutuvatele turgudele ning tärkavatele ja tulevastele tööstustele.
This includes addressing sustainable business models by covering the whole lifecycle of the product and process.
Siia kuulub ka jätkusuutlike ärimudelite käsitlemine, hõlmates kogu toodete ja protsesside olelusringi.
In the field of space research, action at Union level will be carried out in conjunction with the space research activities of the Member States and the European Space Agency (ESA), aiming at building up complementarity among different actors.
Kosmoseuuringute valdkonnas võetakse liidu tasandil meetmeid koos liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kosmosealase uurimistegevusega, eesmärgiga suurendada erinevate osalejate vahelist täiendavust.
Enabling European competitiveness, non-dependence and innovation of the European space sector
Euroopa konkurentsivõime ning Euroopa kosmosevaldkonna sõltumatuse ja innovatsiooni võimaldamine
The objective is to maintain a globally leading role in space by safeguarding and further developing a cost-effective, competitive and innovative space industry (including SMEs) and research community and by fostering space-based innovation.
Eesmärk on püsida maailmas kosmosevaldkonna juhtpositsioonil, kindlustades ja arendades edasi kulutõhusat, konkurentsivõimelist ja innovatiivset kosmosetööstust (sealhulgas VKEd) ning teadusringkonda ning soodustades kosmosepõhist innovatsiooni.
Safeguard and further develop a competitive, sustainable and entrepreneurial space industry and research community and strenghten European non-dependance in space systems
Konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja ettevõtliku kosmosetööstuse ja teaduskogukonna kaitsmine ja edasiarendamine ning Euroopa sõltumatuse tugevdamine kosmosesüsteemides
Europe is playing a leading role in space research and in the development of space technologies and is continually developing its own operational space infrastructures (e.g. the Galileo programme and the Copernicus programme).
Euroopal on kosmoseuuringutes ja kosmosetehnoloogia arendamises juhtpositsioon ning Euroopa töötab jätkuvalt välja oma toimivat kosmoseinfrastruktuuri (nt Galileo programm ja Copernicuse programm).
In fact, European industry has established itself as an exporter of first class satellites and other space-related technologies.
Euroopa tööstus on end tõestanud esmaklassiliste satelliitide ja muude seonduvate kosmosetehnoloogiate eksportijana.
Nevertheless, this position is challenged by competition from other major space powers.
Seda positsiooni ohustab aga konkurents muude oluliste kosmoseriikidega.
The objective of this measure is the development of a research base by providing continuity in space research and innovation programmes, for example by a sequence of smaller and more frequent in-space demonstration projects.
Kõnealuse meetme eesmärk on teadusbaasi arendamine, tagades kosmoseuuringute ja innovatsiooni programmide järjepidevuse, näiteks korraldades väiksemate ja sagedamate kosmoses toimuvate näidisprojektide sarja.
This will allow Europe to develop its industrial base and space research and technological development (RTD) community, thereby contributing to advancing beyond the current state of the art and to its non-dependence from imports of critical technologies.
See võimaldab Euroopal arendada oma tööstusbaasi ning kosmose teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse ringkonda, aidates sellega kaasa olemasoleva tehnika tipptaseme tõstmisele ja oma sõltumatusele otsustava tähtsusega tehnoloogia impordist.
Standardisation should be supported in order to optimise the investments and to develop access to market.
Standardimist tuleks toetada, et optimeerida investeeringuid ja arendada juurdepääsu turule.
Boost innovation between space and non-space sectors
Innovatsiooni edendamine kosmosesektori ja muude sektorite vahel
A number of challenges in space technologies have parallels to terrestrial challenges, for example in the fields of aeronautics, energy, environment, telecommunications and ICT, natural resource exploration, sensors, robotics, advanced materials, security and health.
Paljud kosmosetehnoloogia arendamist nõudvad valdkonnad on seotud maapealsete valdkondadega, näiteks lennundus, energia, keskkond, telekommunikatsioon ja IKT, loodusvarade uurimine, sensorid, robootika, kõrgtehnoloogilised materjalid, ohutus ja tervishoid.
These commonalities offer opportunities for early co-development, in particular by SMEs, of technologies across space and non-space communities, including non-space industries, potentially resulting in breakthrough innovations more rapidly than achieved in spin-offs at a later stage.
Need kokkupuutepunktid pakuvad võimalusi kosmosetööstuse ja muude teadusringkondade, sealhulgas muu kui kosmosetööstuse tehnoloogia ühisarendamiseks varajases etapis, eriti VKEde poolt, mille tulemuseks võib olla kiirem innovatsiooniläbimurre kui hilisemas etapis teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete kaudu saavutatav.
Exploitation of existing European space infrastructure should be stimulated by promoting the development of innovative products and services based on remote sensing, geo-positioning or other types of satellite enabled data.
Euroopa olemasoleva kosmoseinfrastruktuuri kasutamist tuleks soodustada, edendades kaugseirele ja geopositsioneerimisele või muudele satelliitide kaudu saadavatele andmetele tuginevate innovatiivsete toodete ning teenuste arendamist.
Europe should furthermore reinforce the incipient development of an entrepreneurial space sector, where appropriate, by well targeted measures, including support for space technology transfer initiatives.
Vajaduse korral peaks Euroopa hästisuunatud meetmetega, sealhulgas kosmosealase tehnosiirde algatuste toetamise abil veelgi enam tugevdama tekkivat kommertskosmosesektori arengut.
Enabling advances in space technologies
Kosmosetehnoloogia edusammude võimaldamine
The objective is to develop advanced and enabling space technologies and operational concepts from idea to demonstration in space.
Eesmärk on töötada välja kõrgetasemeline ja progressi võimaldav kosmosetehnoloogia ja tegevuskontseptsioon alates ideest kuni näidisprojektideni kosmoses.
The ability to access space and to develop, maintain and operate space systems in Earth orbit and beyond are vital to the future of European society.
Võime minna kosmosesse ning arendada, säilitada ja käitada kosmosesüsteeme Maa orbiidil ja kaugemal on Euroopa ühiskonna tuleviku jaoks äärmiselt tähtis.
The necessary capabilities require research and innovation investments in a multitude of space technologies (e.g. for launchers and other vehicles, satellites, robotics, instruments and sensors) and in operational concepts from idea to demonstration in space.
Vajalik suutlikkus nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni alaste investeeringute tegemist paljudesse kosmosetehnoloogia lahendustesse (nt kanderaketid ja muud kosmosesõidukid) ja tegevuskontseptsioonidesse alates ideest kuni näidisprojektideni kosmoses.
Europe is currently one of the three leading space powers mainly driven by investments by Member States through ESA and national programmes, but compared to the level of investment in space R&D in the United States (e.g. about 20 % of the total NASA budget) the European focus in future space technologies and applications needs to be strengthened along the entire chain:
Euroopa on praegu üks kolmest juhtivast kosmosejõust, mis tugineb peamiselt ESA ja riiklike programmide kaudu tehtavatele liikmesriikide investeeringutele, kuid võrreldes Ameerika Ühendriikide investeeringutega kosmose teadus- ja arendustegevusse (nt ligikaudu 20 % NASA kogueelarvest), tuleb Euroopa tasandi investeeringuid tuleviku kosmosetehnoloogiasse ja -rakendustesse suurendada kogu ahela ulatuses:
low technology readiness level (TRL) research, often relying heavily on key enabling technologies, with the potential of generating breakthrough technologies with terrestrial applications;
madala tehnoloogiaks valmisoleku taseme uuringud, mis sõltuvad sageli olulisel määral progressi võimaldavast tehnoloogiast ja millel on potentsiaali jõuda maismaarakendustes tehnoloogiliste läbimurreteni;
improvement of existing technologies, e.g. through miniaturisation, higher energy efficiency, and higher sensor sensitivity;
olemasoleva tehnoloogia parandamine, nt miniaturiseerimise, suurema energiatõhususe ja parema sensoritundlikkuse kaudu;
demonstration and validation of new technologies and concepts in the space and terrestrial analogue environments;
uute tehnoloogialahenduste ja kontseptsioonide tutvustamine ja valideerimine kosmoses ning maapealsetes analoogkeskkondades;
mission context, e.g. analysis of the space environment, ground stations, protecting space systems and infrastructure against damage or destruction from collision with debris or other space objects, as well as the effects of space weather events including solar flares (Space Situational Awareness, SSA), fostering innovative data gathering and transmission and sample archiving infrastructure;
missiooni kontekst, nt kosmosekeskkonna analüüs, maapealsed jaamad, kosmosesüsteemide ja infrastruktuuri kahjustumise või hävimise vastu kaitsmine prahi või muude kosmoseobjektidega kokkupõrgete, samuti kosmiliste ilmastikunähtuste, sealhulgas päikeselaikude mõju eest (kosmose olukorrast ülevaate saamise programm (Space Situational Awareness)), uuenduslike andmete kogumine ja edastamine ning arhiveerimise näitliku infrastruktuuri soodustamine;
satellite communication, advanced navigation and remote sensing technologies, covering the research essential for future generations of Union space systems (e.g. Galileo and Copernicus).
satelliitside, kõrgetasemeline navigeerimise ja kaugseire tehnoloogia, mis hõlmab liidu kosmosesüsteemide tulevasteks põlvkondadeks (nt Galileo ja Copernicus) vajalikku teadustegevust.
Enabling exploitation of space data
Kosmoseandmete kasutamise võimaldamine
The objective is to ensure more extensive utilisation of space data from existing, archived and future European missions in the scientific, public and commercial domain.
Eesmärk on tagada, et olemasolevatest, arhiveeritud ja tulevastest Euroopa missioonidest saadavaid kosmoseandmeid kasutatakse laialdasemalt teadus-, avalikus ja ärivaldkonnas.
Space systems produce information which often cannot be acquired in any other way.
Kosmosesüsteemidest saadakse teavet, mida sageli muul viisil koguda ei saa.
Despite world-class European missions, publication figures show that data from European missions are not as likely to be used as data from US missions.
Euroopa maailmatasemel missioonidest hoolimata näitavad avaldamise andmed, et Euroopa missioonidel kogutud andmeid ei kasutata nii tõenäoliselt kui USA missioonidel kogutud andmeid.
A considerably increased exploitation of data from European satellites (scientific, public or commercial) can be achieved if further effort is made for the processing, archiving, validation, standardisation and sustainable availability of space data from European missions as well as to support the development of new information products and services resulting from those data and, where appropriate, in combination with data from ground-based observations.
Euroopa satelliitidelt saadavate andmete (teaduslike, avalike või äriandmete) märgatavalt suurem kasutamine oleks võimalik siis, kui tehtaks täiendavaid jõupingutusi Euroopa missioonidelt pärit kosmoseandmete töötlemise, arhiveerimise, valideerimise, standardimise ja jätkusuutliku kättesaadavuse eesmärgil, samuti neist andmetest tulenevate uute teabetoodete ja -teenuste arendamise toetamiseks, tehes seda vajaduse korral kombineeritult koos maa peal kogutud andmetega.
Innovations in data acquisition and processing, data fusion, and data dissemination and interoperability, in particular promotion of access to and exchange of earth science data and metadata, utilising also innovative ICT-enabled forms of collaboration, can ensure a higher return on investment of space infrastructure and contribute to tackling societal challenges.
Andmete hankimise ja töötlemise, andmete ühildamise ja edastamise ning koostalitlusvõime uuendused, eriti geoteaduse andmete ja metaandmete kättesaadavuse ja vahetamise soodustamine, kasutades samuti uuenduslikke IKT võimaldatud koostööviise, võivad tagada suurema kasu investeerimisest kosmoseinfrastruktuuri ning aidata lahendada ühiskondlikke väljakutseid.
Calibration and validation of space data (for individual instruments, between instruments and missions, and with respect to in-situ objects) are key factors in the efficient use of space data in all domains, and there is a need to enhance the standardisation of space-derived data and reference frames.
Kosmoseandmete kalibreerimine ja valideerimine (üksikute seadmete puhul, seadmete ja missioonide vahel ning kohapealsete objektide suhtes) on väga tähtis kosmoseandmete tõhusaks kasutamiseks kõigis valdkondades ning vaja on edendada kosmosest saadud andmete ja viiteraamistiku standardimist.
Data access and exploitation of space missions is a matter that requires global coordination.
Juurdepääs andmetele ja kosmosemissioonide kasutamine on küsimus, mis nõuab ülemaailmset koostööd.
For Earth observation data, harmonised approaches and best practices are partly achieved in coordination with the intergovernmental organisation Group on Earth Observation (GEO), aiming to sustain a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), in which the Union participates, namely by fully exploiting the Copernicus programme.
Maa seireandmete puhul on ühtlustatud lähenemisviisid ja parimad tavad osaliselt saavutatud koostöös valitsustevahelise organisatsiooniga Maa Jälgimise Grupp, mille eesmärk on toetada Maa jälgimise süsteemide süsteemi, milles liit osaleb, nimelt programmi Copernicus täieliku kasutuselevõtu abil.
A fast introduction of these innovations into the relevant application and decision making processes will be supported.
Nimetatud uuenduste kiiret asjakohast kasutuselevõttu rakendus- ja otsusetegemise protsessides toetatakse.
This includes as well the exploitation of data for further scientific investigation.
See hõlmab ka andmete kasutamist täiendavate teadusuuringute jaoks.
Enabling European research in support of international space partnerships
Euroopa teadusuuringute võimaldamine rahvusvahelise kosmosepartnerluse toetamiseks
The objective is to support the European research and innovation contribution to long term international space partnerships.
Eesmärk on toetada Euroopa teaduse ja innovatsiooni panust pikaajalistesse rahvusvahelistesse kosmosevaldkonna partnerlussuhetesse.
Although space information provides great local benefits, space undertakings have a fundamentally global character.
Kuigi kosmoseteave pakub suurt kohalikku kasu, on kosmosetegevusel eelkõige ülemaailme olemus.
This is particularly clear for the cosmic threat to Earth and space systems.
See on eriti selge kosmosest tuleneva ohu puhul Maale ja kosmosesüsteemidele.
The loss of satellites due to space weather and space debris is estimated to cost around EUR 100 million a year.
Kosmilise ilmastikunähtuste ja kosmoseprahi tõttu kaotatud satelliitidega seotud kulud on ligikaudu 100 miljonit eurot aastas.
Equally global are many space science and exploration projects.
Samavõrd ülemaailmsed on mitmed kosmoseteaduse ja -uurimise projektid.
The development of cutting-edge space technology is increasingly taking place within such international partnerships, making access to such international projects an important success factor for European researchers and industry.
Tipptasemel kosmosetehnoloogia väljatöötamine toimub järjest enam selliste rahvusvahelistes partnerluste raames, muutes juurdepääsu sellistele rahvusvahelistele projektidele Euroopa teadlaste ja tööstuse jaoks väga oluliseks eduteguriks.
The Union contribution to such global space endeavours needs to be defined in long-term strategic roadmaps (10 years and more), aligning with the Union's space policy priorities, and in coordination with the Member States and internal European partners, such as ESA and National Space Agencies, and, when relevant, with international partners and with the space agencies of space-faring nations.
Liidu panus sellistesse ülemaailmsetesse kosmoseprojektidesse tuleb kindlaks määrata pikaajalistes (kümme aastat ja rohkem) strateegilistes tegevuskavades ning see peab olema vastavuses liidu kosmosepoliitika prioriteetidega ja kooskõlastatud liikmesriikide ja Euroopa sisepartnerite, nt ESA ja riiklikud kosmoseagentuurid, ning vajaduse korral rahvusvaheliste partnerite ja kosmoseriikide kosmoseagentuuridega.
The implementation priorities of space research and innovation under Horizon 2020 are in line with the Union's space policy priorities as defined by the Space Council and in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled "Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens".
Raamprogrammi „Horisont 2020” kohased kosmoseuuringute ja -innovatsiooni rakendamise prioriteedid vastavad liidu kosmosepoliitika prioriteetidele, mis on kindlaks määratud kosmosenõukogus ja komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”.
The implementation will, where appropriate, be based on strategic research agendas developed in consultation with the Member States and National Space Agencies, ESA, stakeholders from European space industry (including SMEs), academia, technology institutes and the Space Advisory Group.
Rakendamine toimub, kui see on asjakohane, vastavalt strateegiliste teadusuuringute kavadele, mis on välja töötatud, konsulteerides liikmesriikide ja riiklike kosmoseagentuuridega, ESAga ja sidusrühmadega Euroopa kosmosetööstusest, (sealhulgas VKEd), teadusringkondadega ja tehnoloogiainstituutidega ning kosmose nõuanderühmaga.
As regards the participation in international undertakings, the research and innovation agenda will be defined in collaboration with European stakeholders and international partners (e.g. NASA, ROSCOSMOS and JAXA).
Rahvusvahelistes ettevõtmistes osalemise aspektist tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni arengukava koostamisel koostööd Euroopa sidusrühmadega ja rahvusvaheliste partneritega (nt NASA, ROSCOSMOS, JAXA).
The application of space technologies shall be supported through the respective specific objectives of the priority "Societal challenges", where appropriate.
Vajaduse korral toetatakse kosmosetehnoloogia rakendamist prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” vastava erieesmärgi raames.
ACCESS TO RISK FINANCE
RISKIKAPITALI KÄTTESAADAVUS
Horizon 2020 will set up two facilities (the 'Equity facility' and the 'Debt facility'), composed of various windows.
Raamprogrammiga „Horisont 2020” luuakse kaks mitmest komponendist koosnevat vahendit (omakapitalivahend ja laenuvahend).