natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza (The EFSA Journal (2005) 266, 1-21).
Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza (The EFSA Journal (2005) 266, 1–21).
Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings (The EFSA Journal (2008) 715, 1-161).
Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings (The EFSA Journal (2008) 715, 1–161).
Council Regulation (EC) No 1099/2009 of 24 September 2009 on the protection of animals at the time of killing (OJ L 303, 18.11.2009, p. 1).
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2009, 24. september 2009, loomade kaitse kohta surmamisel (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1).
Commission Decision 2006/605/EC of 6 September 2006 on certain protection measures in relation to intra-Community trade in poultry intended for restocking of wild game supplies (OJ L 246, 8.9.2006, p. 12).
Komisjoni otsus 2006/605/EÜ, 6. september 2006, teatavate kaitsemeetmete kohta seoses uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude ühendusesisese kaubandusega (ELT L 246, 8.9.2006, lk 12).
OJ L 302, 13.11.2013, p. 53.’.
ELT L 302, 13.11.2013, lk 53.”
Portugal therefore submitted to the Commission for approval a preventive vaccination plan against avian influenza to be carried out as a long term measure until 31 July 2009.
Seetõttu esitas Portugal komisjonile heakskiitmiseks profülaktilise vaktsineerimise kava, mida rakendatakse pikaajalise meetmena kuni 31. juulini 2009.
That plan was approved by Commission Decision 2008/838/EC [5].
Kõnealune kava kiideti heaks komisjoni otsusega 2008/838/EÜ [5].
The plan for preventive vaccination against low pathogenic avian influenza approved by Implementing Decision 2012/110/EU was implemented by Portugal until 31 July 2013.
Rakendusotsusega 2012/110/EL heaks kiidetud profülaktilise vaktsineerimise kava madala patogeensusega lindude gripi vastu rakendati Portugalis kuni 31. juulini 2013.
As provided for in Article 8 of that Decision, Portugal submitted a report on the implementation of that plan to the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health.
Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 8 on Portugal esitanud kava rakendamise kohta aruande toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
of 12 November 2013
12. november 2013,
on the monitoring and reporting of antimicrobial resistance in zoonotic and commensal bacteria
zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobse resistentsuse seire ja aruandluse kohta
(notified under document C(2013) 7145)
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 7145 all)
Having regard to Directive 2003/99/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the monitoring of zoonoses and zoonotic agents, amending Council Decision 90/424/EEC and repealing Council Directive 92/117/EEC [1], and in particular Article 7(3) and the fourth subparagraph of Article 9(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ, [1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 9 lõike 1 neljandat lõiku,
Directive 2003/99/EC provides that Member States are to ensure that monitoring provides comparable data on the occurrence of antimicrobial resistance (AMR) in zoonotic agents and, in so far they present a threat to public health, other agents.
Direktiiviga 2003/99/EÜ sätestatakse liikmesriikide kohustus tagada seire kaudu võrreldavate andmete kogumine mikroobivastaste ravimite suhtes esineva resistentsuse kohta zoonootilise toimega mõjurites ja muudes ainetes, kuivõrd need kujutavad ohtu rahvatervisele.
Directive 2003/99/EC also provides that Member States are to assess the trends and sources of AMR in their territory and transmit to the Commission every year a report covering data collected in accordance with that Directive.
Direktiiviga 2003/99/EÜ sätestatakse ka liikmesriikide kohustus hinnata mikroobivastaste ravimite suhtes esineva resistentsuse arengut ja allikaid oma territooriumil ning esitada komisjonile igal aastal aruanne kõnealuse direktiivi kohaselt kogutud andmete kohta.
In the Communication of 15 November 2011 from the Commission to the European Parliament and the Council — Action Plan against the rising threats from Antimicrobial Resistance [2], the Commission proposes to put in place a five-year action plan to fight against AMR based on 12 key actions, including strengthened surveillance systems on AMR.
Komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule antimikroobsest resistentsusest tulenevate ohtude vastase tegevuskava kohta [2] teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele viieaastane tegevuskava antimikroobse resistentsusega (AMR) võitlemiseks, mis põhineb 12 peamisel meetmel, kaasa arvatud AMRi tugevdatud seire süsteemid.
In the Council Conclusions of 22 June 2012 on the impact of antimicrobial resistance in the human health sector and in the veterinary sector — a One Health Perspective [3], that Institution calls upon the Commission to follow up on its Communication of 15 November 2011 through concrete initiatives to implement the 12 actions set out in that Communication, and to collaborate closely with the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Food Safety Authority (EFSA) and the European Medicines Agency (EMA) in strengthening the assessment and evaluation of the occurrence of AMR in humans, in animals and in food in the Union.
Nõukogu kutsub 22. juuni 2012. aasta järeldustes (antimikroobse resistentsuse mõju kohta inimtervishoius ja veterinaarias – algatuse „Üks tervis” aspekt) [3] komisjoni üles jätkama 15. novembri 2011. aasta teatises kirjeldatud 12 meetme rakendamist konkreetsete algatuste kaudu ning tegema tihedat koostööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC), Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) ja Euroopa Ravimiametiga (EMA), et tugevdada inimestel, loomadel ja toidus esineva AMRi hindamist ja analüüsi liidus.
During its plenary sitting of 11 December 2012, the Parliament adopted a Report on the Microbial Challenge — Rising threats from Antimicrobial Resistance [4].
Parlament kinnitas oma 11. detsembri 2012. aasta täiskogu istungil raporti mikroobide probleemi ja suureneva antimikroobse resistentsuse riski kohta [4].
In that Report, the Parliament welcomes the Commission’s five-year action plan on tackling AMR and considers that the measures recommended in it need to be implemented as soon as possible.
Parlament avaldab selles raportis toetust komisjoni viie aasta tegevuskavale AMRi vähendamiseks ja leiab, et tegevuskavas soovitatud meetmed on vaja rakendada võimalikult kiiresti.
The Parliament, in particular, calls on the Commission and the Member States to seek greater cooperation and coordination on the early detection, alert and coordinated response procedures regarding pathogenic antimicrobial resistant bacteria in humans, animals, fish and foodstuffs in order to continuously monitor the extent and growth of AMR.
Eelkõige kutsub parlament komisjoni ja liikmesriike üles püüdlema suurema koostöö ja kooskõlastamise poole varajase avastamise, hoiatamise ja koordineeritud reageerimise menetluste puhul, mis on seotud inimestel, loomadel, kaladel ja toiduainetes esinevate patogeensete bakterite AMRiga, et tagada AMRi ulatuse ja suurenemise pidev seire.
Under its Joint FAO/WHO Food Standards Programme, the Codex Alimentarius Commission adopted, during its 34th session in Geneva, the Guidelines for the Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance [5] which highlight AMR as a major global public health concern and a food safety issue.
FAO/WHO ühise toidustandardite programmi codex alimentarius’e komisjon võttis oma kolmekümne neljandal istungjärgul Genfis vastu suunised toiduga leviva antimikroobse resistentsuse riski analüüsimise kohta, [5] milles rõhutatakse AMRi ohtlikkust rahvatervisele ja toiduohutusele kogu maailmas.
The use of antimicrobial agents in food-producing animals and crops is a potentially important risk factor for the selection and dissemination of AMR microorganisms and determinants from animals and food crops to humans via the consumption of food.
Mikroobivastaste toimeainete kasutamine toiduloomade ja põllukultuuride puhul on võimalik oluline riskitegur, mis soodustab AMRiga mikroorganismide ja AMRi võimaldavate geneetiliste tunnuste selektsiooni ning levikut loomadelt ja põllukultuuridelt toidu tarbimise kaudu inimestele.
Those Codex Guidelines conclude, inter alia, that surveillance programmes on the prevalence of foodborne AMR provide information that is useful for all parts of the AMR risk analysis process.
Codex’i rakendamise suunistes tehakse muu hulgas järeldus, et järelevalveprogrammid toiduga leviva AMRi esinemise kohta pakuvad kasulikku teavet kõikidele AMRi riskianalüüsi protsessis osalejatele.
The methodology of surveillance programmes should be internationally harmonised as far as possible.
Järelevalveprogrammide meetodid tuleks rahvusvahelisel tasandil võimalikult suures ulatuses ühtlustada.
The use of standardised and validated antimicrobial susceptibility testing methods and harmonised interpretive criteria are essential to ensure that data are comparable.
Standarditud ja valideeritud antimikroobse tundlikkuse testimise meetodite ja ühtlustatud tõlgendamiskriteeriumide kasutamine on oluline andmete võrreldavuse tagamisel.
The Terrestrial Animal Health Code of the World Animal Health Organisation (OIE) [6] in its Chapter 6.7 on ‘Harmonisation of National AMR Surveillance and Monitoring programmes’, underlines the need for the surveillance and monitoring of AMR in order to assess and determine the trends and sources of AMR in bacteria, to detect the emergence of new AMR mechanisms, to provide the data necessary for conducting risk analyses that are relevant to animal and human health, to provide a basis for policy recommendations for animal and human health and to provide information for evaluating antimicrobial prescribing practices and for prudent use recommendations.
Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) [6] maismaaloomade tervishoiu eeskirja peatükis 6.7 „Riiklike AMRi järelevalve- ja seireprogrammide ühtlustamine” rõhutatakse AMRi järelevalve ja seire tähtsust seoses AMRi esinemise suundumuste ja allikate hindamise ja kindlakstegemisega bakteritel, uute AMRi mehhanismide tekke avastamisega, loomade tervise ja inimtervisega seotud riskianalüüside tegemiseks vajalike andmete kogumisega, alusmaterjalide kogumisega loomade tervise ja inimtervisega seotud poliitiliste soovituste kujundamiseks ja teabe pakkumisega mikroobivastaste ravimite määramise tavade hindamiseks ja aruka kasutamise soovituste väljatöötamiseks.
On 9 July 2008, the EFSA adopted a Scientific Opinion on Foodborne antimicrobial resistance as a biological hazard [7].
9. juulil 2008 kinnitas EFSA teadusliku arvamuse toiduga leviva antimikroobse resistentsuse kui bioloogilise ohu kohta [7].
On 28 October 2009, the ECDC, the EFSA, the EMA and the Commission’s Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR) published a joint scientific opinion on antimicrobial resistance focused on infections transmitted to humans from animals and food (zoonoses) [8].
28. oktoobril 2009 avaldasid ECDC, EFSA, EMA ja komisjoni tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) ühise teadusliku arvamuse antimikroobse resistentsuse kohta rõhuasetusega loomadelt ja toidust inimesele kanduvatele nakkustele (zoonoosid) [8].
On 5 March 2009, the EFSA adopted a scientific opinion on the assessment of the public health significance of meticillin resistant Staphylococcus aureus (MRSA) [9].
märtsil 2009 kinnitas EFSA teadusliku arvamuse metitsilliini suhtes resistentse Staphylococcus aureus’e (MRSA) rahvatervisele avaldatava mõju hindamise kohta [9].
On 7 July 2011, the EFSA adopted a scientific opinion on the public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases (ESBL) and/or AmpC β-lactamases (AmpC) in food and food-producing animals [10].
7. juulil 2011 kinnitas EFSA teadusliku arvamuse toidus ja toiduloomades esinevate laiendatud spektriga β-laktamaase (ESBL) ja/või AmpC β-laktamaase (AmpC) tootvate bakteritüvede ohtlikkuse kohta rahvatervisele [10].
On 3 October 2011, the EFSA adopted a technical report on EFSA approaches to risk assessment in the area of antimicrobial resistance, with an emphasis on commensal microorganisms [11].
3. oktoobril 2011 kinnitas EFSA tehnilise aruande EFSA lähenemisviiside kohta riskihindamisele AMRi valdkonnas rõhuasetusega kommensaalsetele mikroorganismidele [11].
The main conclusion of all those opinions and reports is that, in view of the increasing public health concern regarding AMR, the use of harmonised methods and epidemiological cut-off values is necessary to ensure the comparability of data over time at Member State level, and also to facilitate the comparison of the occurrence of AMR between Member States.
Kõikide nende arvamuste ja aruannete peamine järeldus on see, et suureneva ohu tõttu, mida AMR kujutab endast rahvatervisele, on vajalikud ühtlustatud meetodid ja epidemioloogilised künnisväärtused, et tagada andmete ajaline võrreldavus liikmesriikide tasandil ja hõlbustada AMRi esinemise võrdlemist liikmesriikide vahel.
On 14 June 2012, the EFSA published a scientific report on technical specifications on the harmonised monitoring and reporting of antimicrobial resistance in Salmonella, Campylobacter and indicator commensal Escherichia coli and Enterococcus spp. bacteria transmitted through food [12].
14. juunil 2012 avaldas EFSA teadusliku aruande toidu kaudu levivate Salmonella, Campylobacter’i ning indikaatorkommensaalide Escherichia coli ja Enterococcus spp. antimikroobse resistentsuse ühtlustatud seire ja aruandluse tehniliste üksikasjade kohta [12].
On 5 October 2012, the EFSA published a scientific report on technical specifications on the harmonised monitoring and reporting of antimicrobial resistance in methicillin-resistant Staphylococcus aureus (MRSA) in food-producing animals and food [13].
5. oktoobril 2012 avaldas EFSA teadusliku aruande toiduloomadel ja toidus esineva metitsilliinile resistentse Staphylococcus aureus’e (MRSA) antimikroobse resistentsuse ühtlustatud seire ja aruandluse tehniliste kirjelduste kohta [13].
Those scientific reports recommend detailed rules for harmonised monitoring and reporting on the prevalence of resistant microorganisms in food-producing animals and food, in particular as regards the microorganisms to be included, the origin of the isolates of the microorganisms, the number of isolates to be tested, the antimicrobial susceptibility tests to be used, the specific monitoring of MRSA and ESBL- or AmpC-producing bacteria and the collection and reporting of the data.
Nimetatud teaduslikes aruannetes soovitatakse üksikasjalikke reegleid ühtlustatud seire läbiviimiseks ja aruandluseks resistentsete mikroorganismide esinemise üle toiduloomadel ja toidus, eriti seoses seirele allutatavate mikroorganismidega, mikroorganismide isolaatide päritoluga, kontrollitavate isolaatide arvuga, antimikroobse tundlikkuse määramiseks kasutatavate testidega, MRSA ja ESBL-i või AmpC-d tootvate bakterite eriseirega ja andmete kogumise ning aruandlusega.
The involvement of the ECDC in this work will ensure the comparison between the data of the food-producing animals and food sector and the data of the human sector.
ECDC kaasamine sellesse töösse tagab toiduloomade ja toidusektori ning inimsektori andmete võrdlemise.
In accordance with the findings of those reports and opinions, when defining the combinations of bacterial species, food-producing animal species and food products to be included in the harmonised monitoring and reporting of AMR, it is important to prioritise the most relevant from a public health perspective.
Kooskõlas nende aruannete tulemuste ja järeldustega on AMRi ühtlustatud seire ja aruandlusega hõlmatavate bakteriliikide, toiduloomaliikide ja toidutoodete kombinatsioonide määratlemisel tähtis esile tuua rahvatervise seisukohast kõige asjakohasemad valdkonnad.
In order to minimise the burden, the monitoring should be derived as much as possible from biological samples or isolates collected in the framework of national control programmes that have already been established.
Et koormus oleks võimalust mööda väike, peaks seire lähtuma võimalikult suures ulatuses bioloogilistest proovidest või isolaatidest, mis kogutakse juba käivitatud riiklike kontrolliprogrammide raames.
Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council [14] provides that Member States are to establish national control programmes which are to include sampling for the testing of Salmonella spp. at different stages of the food chain.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2160/2003 [14] kohustatakse liikmesriike looma riiklikke kontrolliprogramme, mis peavad sisaldama proovide võtmist Salmonella spp. analüüsi jaoks toiduahela eri tasanditel.
Commission Regulation (EC) No 2073/2005 [15] lays down the microbiological criteria for certain microorganisms and the rules to be complied with by food business operators.
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2073/2005 [15] kehtestatakse mikrobioloogilised kriteeriumid teatud mikroorganismide kohta ja eeskirjad, mida peavad täitma toidukäitlejad.
In particular the competent authority is to ensure that food businesses operators comply with the rules and criteria laid down in that Regulation in accordance with Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council [16].
Eelkõige peab pädev asutus tagama, et toidukäitlejad täidaksid nõudeid ja kriteeriume, mis on sätestatud selles määruses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 [16].
The monitoring of AMR in Salmonella spp. should be focused on isolates obtained from the national control programmes and from the testing and verification of compliance set up by the competent authority in accordance with Article 1 of Regulation (EC) No 2073/2005.
AMRi seire Salmonella spp. puhul peaks keskenduma isolaatidele, mis kogutakse riiklike kontrolliprogrammide raames, ning määruse (EÜ) nr 2073/2005 artiklis 1 osutatud vastavusnõuete kontrollimise ja kinnitamise käigus, mida teostab pädev asutus.
Monitoring and reporting in accordance to Article 7 and 9 of Directive 2003/99/EC should therefore be in compliance with provisions and technical requirements on the harmonised monitoring and reporting of AMR which takes into account the recommendations set out in the EFSA reports.
Direktiivi 2003/99/EÜ artiklite 7 ja 9 kohane seire ja aruandlus peaks seetõttu olema vastavuses AMRi ühtlustatud seire ja aruandluse kohta kehtestatud sätete ja tehniliste nõuetega, mille puhul võetakse arvesse EFSA aruannetes esitatud soovitusi.
For the sake of clarity of Union legislation, Decision 2007/407/EC should be repealed.
Liidu õigustiku selguse huvides tuleks otsus 2007/407/EÜ kehtetuks tunnistada.
In order to allow Member States to organise themselves and to facilitate the planning of the monitoring and reporting provided for in this Decision, it should apply from 1 January 2014.
Et anda liikmesriikidele võimalus oma tegevust korraldada ning hõlbustada käesoleva otsusega ette nähtud seire ja aruandluse kavandamist, tuleks otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014.
This Decision lays down detailed rules for the harmonised monitoring and reporting of antimicrobial resistance (AMR) to be carried out by Member States in accordance with Article 7(3) and 9(1) of Directive 2003/99/EC and Annex II (B) and Annex IV thereto.
Käesoleva otsusega kehtestatakse antimikroobse resistentsuse (AMR) ühtlustatud seire ja aruandluse üksikasjalikud eeskirjad, mida liikmesriigid peavad rakendama direktiivi 2003/99/EÜ artikli 7 lõike 3 ja artikli 9 lõike 1 ning selle II lisa B osa ja IV lisa kohaselt.
That monitoring and reporting shall cover the following bacteria obtained from samples from certain food-producing animal populations and certain food:
Seire ja aruandluse alla kuuluvad järgmised bakterid, mis pärinevad teatud toiduloomade populatsioonidest ja teatud toitudest võetud proovidest:
Campylobacter jejuni and Campylobacter coli (C. jejuni and C. coli);
Campylobacter jejuni ja Campylobacter coli (C. jejuni ja C. coli);
Indicator commensal Escherichia coli (E. coli);
indikaatorkommensaal Escherichia coli (E. coli);
Indicator commensal Enterococcus faecalis and Enterococcus faecium (E. faecalis and E. faecium).
indikaatorkommensaalid Enterococcus faecalis ja Enterococcus faecium (E. faecalis ja E. faecium).
This Decision lays down specific requirements for the harmonised monitoring and reporting of the Salmonella spp., and E. coli producing the following enzymes in certain food-producing animal populations and in certain food:
Käesoleva otsusega kehtestatakse ühtlustatud seire ja aruandluse erinõuded Salmonella spp ja E. coli suhtes, kes toodavad teatud toiduloomade populatsioonides ja teatud toitudes järgmisi ensüüme:
Extended-Spectrum β-Lactamases (ESBL);
laia spektriga β-laktamaasid (Extended-Spectrum β-Lactamases, ESBL);
AmpC β-Lactamases (AmpC);
AmpC β-laktamaasid (AmpC);
Carbapenemases.
karbapenemaasid.
Sampling framework and collection of isolates by Member States
Proovivõtmise raamistik ja isolaatide kogumine liikmesriikides
Member States shall ensure the sampling for the monitoring of AMR in accordance with the technical requirements set out in Part A of the Annex.
Liikmesriigid tagavad proovide võtmise AMRi seire jaoks kooskõlas lisa A osas sätestatud tehniliste nõuetega.
Member States shall collect representative isolates of the following bacteria in accordance with the technical requirements set out in the part A of the Annex:
Liikmesriigid koguvad järgmiste bakterite representatiivseid isolaate kooskõlas lisa A osas sätestatud tehniliste nõuetega:
Indicator commensal E. coli; and
indikaatorkommensaal E. coli ja
ESBL- or AmpC- or carbapenemase-producing Salmonella spp. and E. coli.
ESBL-i või AmpC-d või karbapenemaasi tootvad Salmonella spp. ja E. coli.
Member States may collect representative isolates of the following bacteria provided that they do so in accordance with the technical requirements set out in Part A of the Annex:
Liikmesriigid võivad koguda järgmiste bakterite representatiivseid isolaate, kui nad teevad seda kooskõlas lisa A osas sätestatud tehniliste nõuetega:
Indicator commensal E. faecalis and E. faecium.
indikaatorkommensaalid E. faecalis ja E. faecium.
Isolates of Salmonella spp. obtained by food business operators
Toidukäitlejate kogutud Salmonella spp. isolaadid
Where, due to a low bacterial prevalence or a low number of epidemiological units in a Member State the minimum number of Salmonella spp. isolates collected by the competent authority during official controls in accordance with point 1(a) of Part A of the Annex is not sufficient to achieve the minimal required number of isolates to be tested for antimicrobial susceptibility, the competent authority may use isolates obtained by food business operators provided that such isolates have been obtained by the food businesses operator in accordance with the following provisions:
Kui bakterite piiratud leviku või epidemioloogiliste üksuste väikese arvu tõttu liikmesriigis jääb pädeva asutuse poolt lisa A osa punkti 1 alapunkti a kohase ametliku kontrollimise käigus kogutud Salmonella spp. isolaatide arv väiksemaks kui antimikroobse tundlikkuse analüüsimiseks nõutav väikseim isolaatide hulk, võib pädev asutus kasutada toidukäitlejatelt saadud isolaate, kui toidukäitlejad on kogunud kõnealused isolaadid vastavalt järgmistele nõuetele:
the national control programme provided for in Article 5 of Regulation (EC) No 2160/2003;
määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 5 kohane siseriiklik kontrolliprogramm;
the process hygiene criteria set out in points 2.1.3, 2.1.4 and 2.1.5 of Chapter 2 of Annex I to Regulation (EC) No 2073/2005.
määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 2. peatüki punktides 2.1.3, 2.1.4 ja 2.1.5 sätestatud protsessi hügieenikriteeriumid.
Analysis by national reference laboratories
Riiklike referentlaborite analüüsid