natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One interested party contested the findings that the decrease of the average sales prices had a devastating effect on the profitability of the Union industry.
Üks huvitatud isik vaidlustas järelduse, et keskmiste müügihindade langus mõjus laastavalt liidu tootmisharu kasumlikkusele.
It claimed that the average cost of the Union industry decreased equally and that therefore a decrease in price is natural.
Kõnealune isik väitis, et samamoodi vähenesid ka liidu tootmisharu keskmised kulud ja seetõttu on hinnalangus loomulik.
However, as described in recital (138) to the provisional Regulation, the investigation established that the Union industry sales price decreased even more than its average cost of production and therefore such decrease in costs was not reflected in the Union industry' profitability.
Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 138, tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharu müügihinnad langesid siiski rohkem kui selle keskmised tootmiskulud ja seepärast ei kajastunud selline kulude langus liidu tootmisharu kasumlikkuses.
It is therefore confirmed that the decrease in sales price of the Union industry had a devastating effect on the profitability of the Union industry and the claims in this regard were rejected.
Seepärast kinnitatakse, et liidu tootmisharu müügihindade langus mõjus laastavalt liidu tootmisharu kasumlikkusele, ning selle kohta esitatud väited lükati tagasi.
Another party contested the conclusion in recital (138) to the provisional Regulation that prices were at unsustainable levels in the IP, claiming that this would be for market forces to decide.
Üks teine isik vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 138 esitatud järelduse, et hinnad olid uurimisperioodil jätkusuutmatul tasemel, väites, et seda peavad otsustama turujõud.
The same party also objected to the conclusion in the same recital that the Union industry was not able to benefit from cost decreases due to the price pressure of the dumped imports.
Sama isik vaidles vastu ka samas põhjenduses esitatud järeldusele, et liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu kasu.
In this regard, the Institutions observe the following: ‘unsustainable level’ refers to the fact that the Union industry was selling at loss, and therefore could not survive in the long term.
Sellega seoses märgivad institutsioonid järgmist. Väljendiga „jätkusuutmatu tase” viidatakse asjaolule, ei liidu tootmisharu müüs kahjumiga ega saanud seetõttu pikas perspektiivis ellu jääda.
The question whether the price level is sustainable is therefore only a question of the relationship between production costs and prices.
Seega on küsimuse puhul, kas hinnatase on jätkusuutlik, tegemist vaid tootmiskulude ja hindade suhte küsimusega.
By ‘not being able to benefit from cost decreases’, it is referred to the fact that costs fell less quickly than prices.
Väitega, et liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest kasu, viidatakse asjaolule, et kulud vähenesid aeglasemalt kui langesid hinnad.
Both those statements are backed up with evidence in recital (138) to the provisional Regulation.
Mõlemat väidet toetavad ajutise määruse põhjenduses 138 esitatud tõendid.
Therefore, this argument had to be rejected.
Seepärast tuli see väide tagasi lükata.
In absence of any further comments concerning the Union industry's average sales prices recitals (137) and (138) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna ühtki täiendavat märkust liidu tootmisharu keskmiste müügihindade kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137 ja 138.
The same interested party claimed that in contrast to what is stated in recital (140) to the provisional Regulation, there has not been any inflation during the period considered and that therefore the overall increase of labour costs could not have been caused by this factor.
Sama huvitatud isik väitis ka, et vastupidiselt sellele, mis on öeldud ajutise määruse põhjenduses 140, ei ole vaatlusalusel perioodil toimunud mingit inflatsiooni ja seepärast ei saa tööjõukulude üldine kasv olla tingitud sellest tegurist.
In contrast to what was claimed by the party concerned, the investigation revealed that there has been inflation during the period considered and that the increase in labour cost, limited to modules, can be explained by inflation and increase in productivity.
Vastupidiselt asjaomase isiku väitele näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil on toimunud inflatsioon ning et tööjõukulude kasvu, mis esines vaid moodulite puhul, on võimalik põhjendada inflatsiooni ja tootlikkuse suurenemisega.
One interested party claimed that the injurious situation of the Union industry was caused by the increase in labour costs and the parallel decrease in productivity.
Ühe isiku väitel tekitas liidu tootmisharule kahju tööjõukulude suurenemine ja samal ajal toimunud tootlikkuse vähenemine.
However, first it should be noted that labour cost remained stable in case of cells, while productivity increased both for cells and modules.
Esmalt tuleks märkida, et tööjõukulud püsisid elementide puhul stabiilsed, samal ajal kui tootlikkus suurenes nii elementide kui ka moodulite puhul.
Therefore, the increase of the latter can be explained by increased productivity.
Seepärast saab viimati nimetatud suurenemist põhjendada tootlikkuse suurenemisega.
Moreover the investigation has shown that labour costs do not represent a significant part of the cost of production, as already cited in recital (203) to the provisional Regulation.
Lisaks on uurimine näidanud, et tööjõukulud ei moodusta tootmiskuludest olulist osa, mida on öeldud ka juba ajutise määruse põhjenduses 203.
On this basis, the findings in recitals (139) and (140) to the provisional Regulation are confirmed.
Seda aluseks võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 139 ja 140 esitatud järeldused.
One interested party claimed that, the increase in stock levels over the period considered, when expressed as a percentage of the total production, would be insignificant and cannot therefore be seen as evidence for injury.
Üks huvitatud isik väitis, et laovarude suurenemine vaatlusalusel perioodil — väljendatuna protsendina kogutoodangust — on ebaoluline ja seepärast ei saa selles näha tõendit kahju kohta.
This party argued further that the presentation of the stock values in recital (141) to the provisional Regulation is misleading as stocks were expressed in kW rather than MW unlike the Union industry's production volume.
Veel väitis kõnealune isik, et viis, kuidas varusid kajastavad näitajad on ajutise määruse põhjenduses 141 esitatud, on eksitav, sest nende puhul kasutakse ühikut kW, mitte MW, nagu liidu tootmisharu toomismahu puhul.
In this respect, it is noted that recital (143) to the provisional Regulation shall be amended and should read ‘… the increase in stocks for the like product over the period considered is not a relevant factor in establishing if the Union industry suffered material injury’.
Sellega seoses märgitakse, et ajutise määruse põhjendust 143 muudetakse ja see peaks olema järgmine: „… samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil ei ole oluline tegur tuvastamaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju”.
The existence of a clerical error becomes clear from the preceding sentence which concludes that the Union producers tend to hold limited stocks as their production is based on orders.
Tehnilise vea olemasolu saab selgeks eelmise lause põhjal, milles jõutakse järeldusele, et liidu tootjad hoiavad laos pigem piiratud varusid, sest nende tootmine põhineb tellimustel.
Finally, whether stocks are expressed in kW or in MW as such was considered irrelevant in the determination whether or not the Union industry suffered material injury.
Ja veel — seda, kas varude väljendamisel on kasutatud ühikut kW või MW, peeti ebaoluliseks tuvastamaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju.
After final disclosure, several parties claimed that stocks should have been determined for the whole Union industry and that the figures of only ten Union producers were not representative.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis mitu isikut, et varud oleks pidanud kindlaks määrama kogu liidu tootmisharu puhul ning et vaid kümne liidu tootja näitajad ei ole esinduslikud.
It is clarified that the stocks were considered as a microeconomic indicator and should therefore be established on the basis of the information collected on a per company basis, in this case from the sample of Union producers considered as representative for the whole Union industry.
Selgitatakse, et varusid peetakse mikromajanduslikuks näitajaks ja seepärast tuleks need kindlaks määrata teabe põhjal, mis on kogutud äriühingutelt eraldi, käesoleval juhul valimisse kaasatud liidu tootjatelt, kes leiti esindavat kogu liidu tootmisharu.
In absence of any other comments concerning inventories, recitals (141) to (143) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna ühtki muud märkust varude kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–143.
Following a comment by an interested party it is clarified that the statement that cash flows followed a ‘progressively negative trend’ between 2009 and the IP in recital (148) to the provisional Regulation was wrong as cash flows for modules, while decreasing between 2009 and 2010, were in fact increasing in 2011 and decreasing again in the IP.
Pärast ühelt huvitatud isikult saadud märkust selgitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 148 esitatud väide, et rahavood näitasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal „süvenevalt negatiivset suundumust”, on väär, sest rahavood, mis moodulite puhul aastatel 2009–2010 vähenesid, 2011. aastal tegelikult suurenesid ja vähenesid uurimisperioodil taas.
The same party alleged that investment figures as shown in recital (149) to the provisional Regulation were too low when compared to the production capacity of the Union industry as shown in recital (124) to the provisional Regulation.
Sama isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 149 esitatud näitajad investeeringute kohta olid võrreldes ajutise määruse põhjenduses 124 esitatud liidu tootmisharu tootmisvõimsusega liiga väikesed.
In support of this claim the party submitted to be aware of the investment made by one Union producer in capacity increases which was at a much higher cost.
Selle väite tõestuseks teatas kõnealune isik, et on teadlik ühe liidu tootja investeeringust tootmisvõimsuse suurendamisse, mis oli märksa suurem.
The party concerned concluded that therefore the established production capacity of the Union industry must have been overestimated.
Asjaomane isik järeldas, et seepärast peab liidu tootmisharu kindlaksmääratud tootmisvõimsus olema üle hinnatud.
It is noted that this claim was not supported by any evidence, in particular as regards the investment made by the Union producer in question.
Märgitakse, et selle väite kohta ei esitatud ühtki tõendit, eriti seoses kõnealuse liidu tootja tehtud investeeringuga.
In contrast, the investment figures in the provisional Regulation were based on actual and verified information from the sampled Union producers.
Ajutises määruses esitatud investeerimisnäitajad põhinesid seevastu valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud tegelikul ja kontrollitud teabel.
It should be noted that this claim was also based on the comparison between the total investments of the sampled Union producers and the total production capacity of the whole Union industry, which cannot be considered an appropriate basis for comparison as not the total investments of the whole Union industry were taken into consideration.
Märkida tuleks ka, et see väide põhines valimisse kaasatud liidu tootjate koguinvesteeringute ja kogu liidu tootmisharu kogu tootmisvõimsuse võrdlusel, mida ei saa pidada asjakohaseks võrdlusaluseks, sest arvesse ei võetud kogu liidu tootmisharu koguinvesteeringuid.
In absence of any other comments concerning profitability, cash flow, investments and return on investments, ability to raise capital recitals (144) to (152) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna ühtki muud märkust kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse ning kapitali kaasamise võime kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 144–152.
Conclusions
Järeldus
In the light of the foregoing the conclusions set out in recitals (153) to (158) to the provisional Regulation, i.e. that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation, are confirmed.
Eespool öeldut silmas pidades kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 153–158 esitatud järeldused, st et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
After the provisional disclosure, several interested parties claimed that the causation analysis conducted did not separate, distinguish and quantify the injurious effects of the dumped imports from the effects of other known factors which at the same time are injuring the Union industry.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, et teostatud põhjusliku seose analüüsiga ei määratud, eraldatud ega eristatud ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju ja teiselt poolt muude samaaegselt liidu tootmisharu kahjustavate teadaolevate tegurite mõju.
Moreover, it was claimed that the Commission failed to undertake a collective analysis of these other known factors.
Peale selle väideti, et komisjon ei suutnud analüüsida kõiki teisi teadaolevaid tegureid koos.
In reply to this claim it should be noted that the Commission, as per established practice, first examined whether there is a causal link between the dumped imports and the injury suffered by the Union industry and secondly examined whether any of the other known factors had broken the causal link established between the material injury suffered by the Union industry and the dumped imports.
Vastuseks sellele väitele tuleks märkida, et komisjon kontrollis väljakujunenud tava kohaselt esiteks seda, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos, ning teiseks seda, kas mõne muu teadaoleva teguri tõttu oli katkenud olulist kahju kandnud liidu tootmisharu ja dumpinguhinnaga impordi vaheline põhjuslik seos.
In this analysis, the effects of the other known factors on the situation of the Union industry were assessed, distinguished and separated from the injurious effects of the dumped imports to ensure that injuries caused by these factors were not attributed to the dumped imports.
Selles analüüsis hinnati, eraldati ja eristati ühelt poolt muude teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju tagamaks, et nende tegurite põhjustatud kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.
It was found that none of them had a significant impact, if any, on the situation of the industry that could reverse the fact that the material injury assessed must be attributed to the dumped imports.
Leiti, et neist ühelgi ei olnud tootmisharu olukorrale märkimisväärset mõju (või puudus selline mõju täielikult), mis oleks kummutanud tõsiasja, et hinnatud olulist kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.
On these grounds the argument was dismissed.
Neil põhjustel lükati see väide tagasi.
Following the final disclosure, several interested parties reiterated the above arguments.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas mitu huvitatud isikut ülaltoodud põhjendusi.
In this regard it was claimed that the Commission should establish explicitly, through a reasoned and adequate explanation, that the injury caused by factors other than the dumped imports is not attributed to these imports.
Sellega seoses väideti, et komisjon peaks panema põhjendatud ja asjakohase selgituse abil selgelt paika, et muude tegurite kui dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju ei tohiks omistada sellele impordile.
In this investigation, it was concluded, after examining all the facts, that the dumped imports taken in isolation have caused material injury to the Union industry.
Käesolevas uurimises jõuti pärast kõikide faktide kontrollimist järeldusele, et dumpinguhinnaga import on eraldi võetuna põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.
In this respect, quantifying the effects of other known factors was not possible and therefore a qualitative assessment was carried out as set out in recitals (164) to (222) to the provisional Regulation.
Muude teadaolevate tegurite mõju suuruse hindamine ei olnud käesoleval juhul võimalik ja seepärast teostati kvalitatiivne hindamine, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 164–222.
In conclusion, it was confirmed that the material injury of the Union industry was caused by the dumped imports.
Kokkuvõttes kinnitati, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas dumpinguhinnaga import.
Indeed the effects of other factors on the Union's industry's negative development were considered to be limited.
On tõsi, et teiste tegurite mõju liidu tootmisharu taandarengule peeti piiratuks.
It should be noted that, under Article 3(6) and (7) of the basic Regulation, no obligation is imposed as to the form of the attribution and non attribution analyses which should be carried out.
Tuleks märkida, et algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 ei ole kehtestatud ühtki kohustust, mis käsitleks teostatava kahju omistamise ja mitteomistamise analüüsi vormi.
On the contrary, under Article 3(6) and (7) of the basic Regulation, those analyses must be carried out in such a way as to enable the injurious effects of the dumped imports to be separated and distinguished from the injurious effects caused by other factors.
Vastupidi, algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 alusel tuleb need analüüsid teha nii, et dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju oleks võimalik eraldada ja eristada teiste tegurite kahjulikust mõjust.
The investigation did not reveal any evidence that all other known factors which may have contributed to the injury suffered, together or in isolation, broke the causal link between the dumped imports and the material injury suffered by the Union industry.
Uurimise käigus ei ilmnenud ühtki tõendit selle kohta, et muud teadaolevad tegurid, mis võisid mõjutada kantud kahju, oleksid kas koos või eraldi katkestanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelise põhjusliku seose.
Given the above analysis, it was confirmed that other known factors were not such as to reverse the finding that the material injury suffered by the Union industry must be attributed to the dumped imports.
Ülaltoodud analüüsi arvesse võttes kinnitati, et muud teadaolevad tegurid ei andnud võimalust kummutada järeldust, et liidu tootmisharu kantud oluline kahju tuleb omistada dumpinguhinnaga impordile.
On these grounds these arguments were dismissed.
Neil põhjustel lükati need väited tagasi.
After the provisional disclosure some interested parties objected to the finding in recital (160) to the provisional Regulation.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitasid mõned huvitatud isikud vastuväited ajutise määruse põhjenduses 160 esitatud järeldusele.
They reiterated that market conditions of the product under investigation differ per Member State and that therefore the causation analysis should be made at the level of each Member State separately.
Nad kordasid, et uurimisaluse toote turutingimused on liikmesriigiti erinevad ja seepärast tuleks põhjusliku seose analüüs teha iga liikmesriigi kohta eraldi.
In addition, these parties argued that the national support schemes, the sun exposure and the electricity prices (including regulatory charges) differ per Member State and that furthermore there are different market segments in each market (the residential- installations of less than 40 kW, commercial and industrial- installations between 40 kW and 1MW and the utility market segment- installations between 1 MW and 10 MW).
Peale selle väitsid kõnealused isikud, et riiklikud toetuskavad, päikesepaiste ja elektrihinnad (sh reguleerivad maksud) on liikmesriikides erinevad ning lisaks on igal turul erinevad turuosad (kodudes kasutatavad seadmed võimsusega alla 40 kW, ettevõtetes ja tööstussektoris kasutatavad seadmed võimusega 40 kW kuni 1 MW ja kommunaalsektori seadmed võimsusega 1–10 MW).
In view of this they claimed that the causation analysis should be conducted separately for each Member State on the one hand and for the large-scale and the residential segments on the other hand.
Seda arvesse võttes väitsid nad, et põhjusliku seose analüüs tuleks teha eraldi ühelt poolt iga liikmesriigi kohta ja teiselt poolt suuremahulise turuosa ja kodukasutajate turuosa kohta.
After the final disclosure some interested parties reiterated their claim that the causation analysis should be conducted on a per Member State basis, without however providing further arguments or new evidence in this respect.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas mõni huvitatud isik oma väidet, et põhjusliku seose analüüs tuleks teha iga liikmesriigi puhul eraldi, esitamata siiski selle kohta täiendavaid argumente või uusi tõendeid.
The investigation has shown that sales and import prices are similar across the Union.
Uurimine on näidanud, et müügi- ja impordihinnad on sarnased kogu liidus.
It can therefore be considered that there is indeed one market for the product under investigation.
Seetõttu võib järeldada, et uurimisaluse toote jaoks on tõepoolest olemas üks turg.
The investigation did also not reveal that producers in each Member State or region concentrated their activities in this specific market or that the dumped imports concentrated in one Member State or region.
Samuti ei osutanud uurimine, et liikmesriigi või piirkonna tootjad oleksid keskendanud oma tegevuse sellele konkreetsele turule või et dumpinguhinnaga import oleks koondunud ühte liikmesriiki või piirkonda.
Moreover, none of the interested parties argued that dumping and injury should be analysed on a per Member States basis which would however be a pre-condition for conducting a separate causation analysis per Member State.
Pealegi ei väitnud ükski huvitatud isik, et dumpingut ja kahju tuleks analüüsida liikmesriigi tasandil, mis aga oleks eeltingimus põhjusliku seose analüüsi tegemiseks iga liikmesriigi puhul eraldi.
The investigation did not reveal any evidence that this would have been an appropriate approach, in particular given that there were similar prices across the Union of the product under consideration at Union level.
Uurimise käigus ei ilmnenud ühtki tõendit selle kohta, et see oleks olnud asjakohane lähenemine, võttes eeskätt arvesse, et liidu tasandil vaadeldava toote hinnad olid sarnased kogu liidus.
Moreover, it is noted that the sun exposure can be different in different regions of the same Member States, e.g. Southern France has more sun exposure than Northern France, or different regions within one Member State can have different support schemes (e.g. Belgium) and that therefore the impact of these factors on the demand may vary from one region to another within the same Member State.
Peale selle märgitakse, et päikesepaiste võib olla sama liikmesriigi eri piirkondades erinev (nt Lõuna-Prantsusmaal on seda rohkem kui Põhja-Prantsusmaal) või ühe liikmesriigi eri piirkondades võivad olla erinevad toetuskavad (nt Belgias), ning seepärast võib kõnealuste tegurite mõju nõudlusele olla samas liikmesriigis piirkonniti erinev.
However, the differences in the regulatory framework of each Member State and/or region and the differences in conditions such as sun exposure do not warrant a separate causation analysis, and thus separate injury and dumping analysis.
Erinevused liikmesriikide ja/või piirkondade õigusraamistikes ning tingimustes, nt päikesevalguse hulgas, ei õigusta eraldi põhjusliku seose analüüsi ning koos sellega eraldi kahju- ja dumpinguanalüüsi tegemist.
Therefore, these arguments had to be rejected.
Seepärast tuli need väited tagasi lükata.
Another interested party argued that while other factors are relevant, the national support schemes remain the main factor in determining the demand.
Üks teine huvitatud isik väitis, et ehkki olulised on ka teised tegurid, on nõudluse kindlaksmääramisel põhitegur riiklikud toetuskavad.