natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total Outputs from Facility
Rajatise väljundid kokku
Example of Resource Use and Emissions Profile for a facility (selected substances) [107] [107]Parameter
Näide rajatise ressursi- ja heiteprofiili kohta (valitud ained) [107] [107]Parameeter
Hydro power (elementary)
Hüdroenergia (liht)
Product Outputs (non-elementary flows)
Toote väljundid (liitvood)
Pants
Püksid
The purpose of this Annex is to support data collection, documentation and use for Resource Use and Emissions Profiles in OEF studies by providing a common nomenclature and provisions on related topics.
Käesolevas lisas esitatud ühine nomenklatuur ja lisateave sellele lähedaste teemade kohta on ette nähtud andmete kogumise, dokumenteerimise ning ressursi- ja heiteprofiilide organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringutes kasutamise toetamiseks.
The document also forms the basis for a common reference elementary flow list for use in OEF studies.
Dokument on ka aluseks ühtsele lihtvoogude võrdlusnimekirjale, mida saab kasutada organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringutes.
This supports efficient OEF work and data exchange among different tools and databases.
See toetab tõhusalt organisatsiooni keskkonnajalajälje määramisel tehtavat tööd ning andmete vahetamist erinevate vahendite ja andmebaaside vahel.
Are meaningful, precise and useful for further EF impact assessments and interpretation and reporting;
selguse, täpsuse ja kasutatavuse hilisemates keskkonnajalajälje mõjuhinnangutes, tõlgendamisel ja aruandluses;
Can be compiled and provided in a cost-efficient way ;
kogumise ja esitamise kulutõhusal viisil;
Table 10 lists the ILCD Handbook rules that are required in OEF studies.
Tabelis 10 loetletakse ILCD käsiraamatu reeglid, mille järgimine on organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringutes kohustuslik.
Table 11 specifies the rule-category and the relevant chapters of the ILCD Handbook.
Tabelis 11 on esitatud reegli kategooria ja ILCD käsiraamatu asjakohased peatükid.
Required Rules from the ILCD- Nomenclature [108]
ILCD nomenklatuuri [108] kohustuslikud reeglid
Raw material, input
Tooraine, sisend
Emission, output
Heide, väljund
Product flow
Tootevoog
ILCD Nomenclature Rules [109] [109]
ILCD nomenklatuuri reeglid [109] [109]
Chapter in ILCD Handbook - Nomenclature and other conventions
ILCD käsiraamatu peatükk „Nomenklatuur ja muud kokkulepped”
"elementary flow categories" by receiving / providing environmental compartment
„Lihtvoo kategooriad” keskkonnakomponendi vastuvõtmise/pakkumise järgi
Chapter 2.1.1
peatüki punkt 1.1
Further differentiation of providing/receiving environmental compartments
Keskkonnakomponentide saamise/pakkumise edasine eristamine
Chapter 2.1.2
peatüki punkt 1.2
Chapter 2.1.3.1
peatüki punkt 1.3.1
Recommended for both technical and non-technical target audience: additional, non-identifying classification for emissions
Soovitatav nii tehnilisele kui mittetehnilisele sihtauditooriumile: heite täiendav mitteidentifitseeriv liigitamine
Chapter 2.1.3.2
peatüki punkt 1.3.2
Top-level classification for Product flows, Waste flows, and Processes
Tootevoogude, jäätmevoogude ja protsesside kõrgeima astme liigitamine
Chapter 2.2
peatüki punkt 2
Second level classifications for Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification)
Tootevoogude, jäätmevoogude ja protsesside teise astme liigitamine (eelneb kõrgema astme liigitamine)
Chapter 3.2
peatüki punkt 2
Naming pattern of flows and processes
Voogude ja protsesside nimetamine
Raw material, Input: Crude oil (Rules 2,4,5)
Tooraine, sisend: toornafta (reeglid 2, 4, 5)
Example Resources - Resources from ground
Näide. Ressursid – maapõuevarad
Example Non-renewable energy resources from ground
Näide. Maapõue taastumatud energiaressursid
additional, non-identifying classification for "Resources from ground" elementary flows
„Maapõuevarade” lihtvoogude täiendav üldliigitus Näide.
Example Non-renewable energy resources from ground (e.g. "Crude oil; 42,3 MJ/kg net calorific value")
Maapõuevarad taastumatud energiaressursid (nt „toornafta; alumine kütteväärtus 42,3 MJ/kg”)
Flow dataset: Crude oil: 42,3 MJ/kg net calorific value
Voo andmestik: toornafta: alumine kütteväärtus 42,3 MJ/kg
Example Emissions – Emissions to air - Emissions to air, unspecified
Näide . Heide – õhuheide – õhuheide, täpsustamata
Example “Emission to air, DE”
Näide. „Õhuheide, DE”
Example Inorganic covalent compounds” (e.g. "Carbon dioxide, fossil", "Carbon monoxide", "Sulphur dioxide", "Ammonia", etc.)
Kovalentsed anorgaanilised ühendid („fossiilne süsinikdioksiid”, „süsinikmonooksiid”, „vääveldioksiid”, „ammoniaak” jne)
Example “System”
Näide. „Süsteem”
second level classifications for Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification):
Tootevoogude, jäätmevoogude ja protsesside teise taseme liigitus (eelnevate kõrgeima astme liigituste puhul):
Example “Textiles, furniture and other interiors”
Näide. „Tekstiil, mööbel ja muu sisustus”
Example “Base Name: White polyester T-shirt”
Näide. „Põhinimetus: valge polüestrist T-särk”
Example “ ”
Näide. „ ”
Example “160 grammes polyester”
Näide. „160 grammi polüestrit”
Naming convention of flows and processes.
Voogude ja protsesside nimetamiskokkulepe
Example “White polyester T-shirt; product mix at point of sale; 160 grammes polyester”
„Valge polüestrist T-särk; toodangu sortiment müügikohas; 160 grammi polüestrit” V
Dealing with Multi-functionality in End-of-Life Situations
Multifunktsionaalsuse käsitlemine kõrvaldamisolukordades
Is applicable for both open-loop and closed-loop recycling;
on kohaldatav nii kaudringluskasutuse kui ka otseringluskasutuse korral;
If relevant/applicable, can accommodate downcycling, i.e. any differences in quality between the secondary (i.e. recycled or reused) material and the primary (i.e. virgin) material;
kui on asjakohane/oluline, võib hõlmata väärtust kahandavat taaskasutust, st iga erinevust sekundaarse (ringlusse võetud või taaskasutatud) materjali ja primaarse (toormel põhineva) materjali vahel;
If relevant/applicable, can accommodate energy recovery;
kui on asjakohane/kohaldatav, võib hõlmata jäätmete energiakasutust;
Allocates the impacts and benefits due to recycling equally between the producer using recycled material and the producer producing a recycled product: 50/50 allocation split. [110]
jaotab ringlussevõtust tuleneva mõju ja kasu võrdselt ringlussevõetud materjali kasutava tootja ja ringlussevõetud toote tootja vahel: 50/50 jaotus [110].
The quantitative figures for the relevant parameters involved need to be gathered in order to use the formula provided below to estimate the overall RUaEP per unit of analysis.
Et hinnata üldist ressursi- ja heiteprofiili analüüsiüksuse kohta, on vaja koguda kaasatud oluliste parameetrite kohta kvantitatiivseid andmeid.
Whenever feasible, this should be determined based on data associated with the actual processes involved.
Teostatavuse korral tuleks aluseks võtta tegelikult kaasatud protsessidega seotud andmeid.
However, this may not always be possible / feasible and data may have to be found elsewhere (please note that the explanation provided hereafter for each term of the formula contains a recommendation on how/where to find missing data).
See ei ole ehk alati võimalik/teostatav ja andmed tuleb leida mujalt (allpool on iga valemis sisalduva mõiste selgituselelisatud soovitus kuidas/kust leida puuduvaid andmeid).
The RUaEP per unit of analysis [111] is calculated with the following formula:1 – R1
Analüüsiüksuse [111] ressursi- ja heiteprofiil arvutatakse järgmise valemi abil.1 – R1
specific emissions and resources consumed (per unit of analysis) arising from virgin material (i.e. virgin material acquisition and pre-processing).
konkreetne heide ja konkreetsed tarbitud ressursid (analüüsiüksuse kohta) mis on saadud toormematerjalist (toormematerjali hankimise ja eeltöötlemine).
If only closed loop recycling takes place: E*V = EV;
ainult otseringluskasutuse korral: E*V = EV;
If only open loop recycling takes place: E*V = E’V represents the input of virgin material that refers to the actual virgin material substituted through open loop recycling.
ainult kaudringluskasutuse korral: E*V = E’V väljendab toormematerjali sisendit, mis vastab toormematerjalile, mis tegelikult on kaudringluskasutuse kaudu asendatud.
specific emissions and resources consumed (per unit of analysis) arising from the recycling [112] (or re-use) process of the recycled (or re-used) material, including collection, sorting and transportation processes.
konkreetne heide ja tarbitud ressursid (analüüsiüksuse kohta), mis tulenevad ringlussevõetud (või taaskasutatud) materjali ringlussevõtu [112] (või taaskasutuse) protsessist, sealhulgas kogumise, sorteerimise ja transportimise protsessist.
R 1 [dimensionless] “recycled (or re-used) content of material”, is the proportion of material in the input to the production that has been recycled in a previous system (0=<R1<=1).
R1 [ühikuta] „materjali ringlussevõetud (või taaskasutatud) sisu”, mis väljendab materjali osakaalu eelnevas süsteemis ringlussevõetud toodangu sisendis (0=<R1<=1).
R2 shall therefore take into account the inefficiencies in the collection and recycling (or re-use) processes (0=<R2=<1).
R2 puhul tuleb seetõttu arvesse võtta kogumis- ja ringlussevõtu (või taaskasutus)protsesside (0=<R2=<1) ebatõhusust.
LHV Lower Heating Value [e.g. MJ/kg] of the material in the product that is used for energy recovery.
LHV tootes sisalduva jäätmete energiakasutuseks kasutatud materjali alumine kütteväärtus [nt MJ/kg].
Following the EF multi-functionality hierarchy (see section 5.11), the possibility of identifying a relevant, underlying physical relationship as a basis for the quality correction ratio will be assessed (the limiting factor shall be determining).
Keskkonnajalajälje multifunktsionaalsuse hierarhia kohaselt (vt punkt 5.11) hinnatakse, kas on võimalik tuvastada olulist aluseks olevat füüsilist seost, mille põhjal määrata kvaliteedikorrektsiooni suhtarvu (määratakse piiramistegur).
Market prices of primary and secondary materials can be found in online sources [116].
Primaarse ja sekundaarse materjali turuhinnad on kättesaadavad veebist [116].
The quality aspects to be considered for the primary and secondary material shall be specified in the OEFSR.
Sektoripõhistes eeskirjades tuleb kindlaks määrata primaarse ja sekundaarse energia puhul arvesse võetavad kvaliteediaspektid.
Guidance on accounting for Direct Land Use Change Emissions Relevant for Climate Change
Juhised maakasutuse otsesest ja kaudsest muutmisest tingitud heitega kliimamuutusele avaldatava mõju arvutamiseks
The impact on climate is a result of biogenic CO2 emissions and removals, caused by carbon stock change, and biogenic and non-biogenic CO2, N2O and CH4 emissions (e.g. biomass burning).
Mõju kliimale tekib bioloogilist päritolu CO2 heite ja sidumise tõttu süsinikuvaru muutumise ning bioloogilist ja mittebioloogilist päritolu CO2, N2O ja CH4 heitkoguste tekke (nt biomassi põletamisel) käigus.
Direct Land Use Changes (dLUC) occur as the results of a transformation from one land use type into another, which takes place in a unique land cover, possibly incurring changes in the carbon stock of that specific land, but not leading to a change in another system.
Maakasutuse otsese muutmisega on tegemist juhul, kui kindlas maakatte piirkonnas muudetakse maa kasutusotstarvet, mis võib põhjustada muutusi selle maa-ala süsinikuvarudes, kuid ei too kaasa muutusi muudes süsteemides.
Figure 8 shows the schematic representation of both direct and indirect land use changes related to biofuel production.
Joonisel 8 on skemaatiliselt kujutatud maakasutuse otsest ja kaudset muutmist, mille on tekitanud biokütuse tootmine.
Figure 8
Joonis 8. Maakasutuse otsese ja kaudse muutumise skeem.
Schematic representation of direct and indirect land use changes (adapted from (CE Delft 2010))
(Allikas: CE Delft 2010).
The remaining of this annex focuses on direct land use changes as the OEF does only require to consider this and does not allow to consider indirect land use (see section 5.4.4)
Käesolevas lisas keskendutakse maakasutuse otsestele muutmistele, kuna organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringus nõutakse vaid selle arvestamist ning ei lubata arvestada maakasutuse kaudset muutmist (vt punkt 5.4.4).
The Decision provides values for carbon stock for four different land use categories: cropland, perennial crops, grassland and forest land.
Otsuses on sätestatud süsinikuvarude väärtused nelja maakasutuskategooria puhul: põllumaa, mitmeaastased kultuurid, rohumaa ja metsamaa.
Other emissions as a result of land use change (e.g. NO3- losses to water, emissions from biomass burning, soil erosion, etc.) should be measured or modelled for the particular case or using authoritative sources.
Siin käsitlemata maakasutuse muutustest tingitud heidet (nt NO3 sattumine vette, biomassi põlemisel tekkiv heide, pinnase erosioon jne) tuleks mõõta või modelleerida vastavalt konkreetsele juhtumile või kasutada autoriteetseid andmeallikaid.
The PAS 2050:2011 is supplemented by the PAS2050-1 (BSI 2012), for the assessment of GHG emissions from the cradle-to-gate (from raw material extraction to manufacturing) stages of the life cycle of horticultural products.
Spetsifikatsiooniga PAS2050-1 (BSI 2012) täiendatud spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 kasutatakse aiandustoodete olelusringi hällist väravani etappidel (tooraine hankimisest kuni tootmiseni) tekkivate kasvuhoonegaaside heite hindamiseks.
A supplementary excel file is also provided by the British Standard Institution (BSI) for the PAS 2050-1:2012 calculations.
Briti Standardiinstituut (BSI) on koostanud spetsifikatsiooni PAS 2050-1:2012 kohaselt tehtavate arvutuste tegemiseks ka tabelarvutusfaili.
Previous LU category and production location
Teadmised maa varasema kasutusotstarbe ja tootmiskoha kohta
any biogenic component in material that is part of the final product but is not intended to be ingested (e.g. packaging).”
materjalis leiduva mis tahes sellise biogeneetilise koostisosa puhul, mis on osa lõpptootest, kuid mis ei ole ette nähtud manustamiseks (nt pakend).
(BSI 2011, page 9).
(BSI 2011, lk 9).
Mapping of Terminology Used in this OEF Guide with ISO Terminology
Käesolevas organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringus kasutatud terminoloogia vastavusse viimine ISO terminoloogiaga
This Annex provides a mapping of the key terms used in this OEF Guide with the corresponding terms used under ISO 14044:2006.
Käesolevas lisas on esitatud ülevaade organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi põhimõistete teisendamisest mõisteteks, mida on kasutatud ISO 14044:2006 raames.
The reason for diverging from the ISO terminology is to make the OEF Guide more accessible to its target audience, which also includes groups that do not necessarily have strong background knowledge of environmental assessment.
ISO terminoloogiast kõrvale kaldumise põhjuseks on soov muuta organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend sihtauditooriumile paremini mõistetavaks, kuna sellesse kuulub ka inimrühmi, kellel ei pruugi olla põhjalikke keskkonnahindamisalaseid taustteadmisi.
Correspondent terms used in this OEF Guide
Käesolevas organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis kasutatud vastav termin
OEF Guide and ILCD handbook: Major Deviations
Põhierinevused organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi ja olelusringi rahvusvahelise andmesüsteemi (ILCD) käsiraamatu vahel
This annex points out the most important aspects of how this OEF Guide deviates from the ILCD Handbook, and provides a concise justification for these deviations.
Käesolevas lisas tuuakse välja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi ja ILCD käsiraamatu vaheliste erinevuste kõige olulisemad aspektid ning põhjendatakse lühidalt neid lahknevusi.
Target audience(s):
Sihtauditoorium(id)
As opposed to the ILCD Handbook, the OEF Guide is aimed at people who have limited knowledge of life cycle assessment.
Vastupidiselt ILCD käsiraamatule on organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend mõeldud kasutamiseks inimestele, kelle teadmised olelusringist on piiratud.
Completeness check:
Täielikkuse kontroll
The ILCD Handbook gives two options for checking completeness: (1) completeness check at the level of each environmental impact and (2) completeness check at the level of the overall (i.e. aggregated) environmental impact.
ILCD käsiraamat näeb ette kaks võimalust täielikkuse kontrollimiseks: 1) täielikkuse kontroll iga keskkonnamõju tasandil ja 2) täielikkuse kontroll üldise keskkonnamõju (keskkonnale avaldatav koondmõju) tasandil.
The OEF Guide considers completeness only at the level of each environmental impact.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis hinnatakse täielikkust üksnes iga keskkonnamõju tasandil.
In fact, as the OEF Guide does not recommend any specific set of weighting factors, the overall (i.e. aggregated) environmental impact cannot be estimated.
Kuna organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis ei soovitata ühtegi konkreetset kaalutegurite komplekti, ei ole üldist keskkonnamõju (keskkonnale avaldatavat koondmõju) võimalik hinnata.
The OEF Guide is meant for use in specific applications, therefore extensions of the goal definition are not foreseen.
Kuna organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend on ette nähtud kasutamiseks konkreetseteks rakendusteks, ei saa selle eesmärgi määratlust laiendada.
The scope definition of the OEF Guide shall also include specifications of the limitations of the study.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis esitatud uuringu ulatuse määratluses tuleb uuringu piiranguid kirjeldada.
In fact, based on experience gained with the ILCD Handbook, the limitation can be properly defined only when practitioners have information regarding all aspects related to the goal definition and the function of analysis.
ILCD käsiraamatuga omandatud kogemuste põhjal võib öelda, et tegelikult on piiranguid võimalik nõuetekohaselt määratleda üksnes juhul, kui asjaomases valdkonnas tegutsejatel on piisavalt teavet kõigi eesmärgi määratlemise ja analüüsi funktsiooniga seotud aspektide kohta.
Review procedure is defined in the goal definition:
Läbivaatamismenetlus määratakse kindlaks eesmärgi määratluses
The review procedure is essential to improve the quality of an OEF study, therefore it needs to be defined in the first step of the process, i.e. the goal definition.
Kuna läbivaatamismenetlus aitab oluliselt parandada organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu kvaliteeti, tuleb see määratleda protsessi esimeses etapis, st koos eesmärgi määratlemisega.
Screening step instead of iterative approach
Olukorra analüüsi etapp mitmeetapilise (iteratiivse) lähenemise asemel
The OEF Guide recommends that a screening step be conducted to obtain an approximate estimation of each environmental impact for the default EF impact categories.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis soovitatakse kasutada olukorra analüüsi etappi igasse keskkonnajalajälje vaikemõjukategooriasse langeva keskkonnamõju ligikaudseks hindamiseks.
This step is similar to the iterative approach in the ILCD Handbook.
Olukorra analüüsi etapp sarnaneb ILCD käsiraamatus kirjeldatud iteratiivsele lähenemisele.
The OEF Guide makes use of five rating-levels for evaluating the data quality (excellent, very good, good, fair, poor), compared to the three levels used in the ILCD Handbook.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis kasutatakse andmekvaliteedi hindamiseks viit kvaliteeditaset (suurepärane, väga hea, hea, rahuldav ja halb) võrreldes ILCD käsiraamatus esitatud kolme tasemega.
This will allow for the use of data with lower data quality levels in the OEF study compare with those required by the ILCD Handbook.
See võimaldab kasutada organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringus madalama kvaliteeditaseme andmeid kui on lubatud ILCD käsiraamatus.
Also, the OEF Guide uses a semi-quantitative formula for assessing data quality, making it easier to achieve e.g. “good” data quality.
Ka kasutatakse organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis andmete poolkvantitatiivset hindamist, mis muudab lihtsamaks näiteks hea andmekvaliteedi saavutamise.
Multi functionality decision hierarchy
Multifunktsionaalsusprobleemide lahendamiseks tehtavate otsuste hierarhia
The OEF Guide provides a decision hierarchy for solving multi-functionality of products/organisations which deviates from the approach endorsed by the ILCD Handbook.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis pakutakse toodete/organisatsioonide multifunktsionaalsusprobleemide lahendamiseks otsuste hierarhiat, mis erineb ILCD käsiraamatus omaks võetud käsitlusviisist.
The OEF Guide also provides an equation for solving multi-functionality in recycling and energy recovery situations at the end-of-life stage.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis on ka esitatud valem, mida saab kasutada multifunktsionaalsusprobleemide lahendamiseks kõrvaldamisetapis ringlussevõtu ja jäätmete energiakasutusega seotud olukordades.
Carrying out sensitivity analysis of the results is an optional step in the OEF Guide.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis käsitatakse tulemuste tundlikkuseanalüüsi valikulise meetmena.
This is expected to reduce the workload for users of the OEF Guide.
Eeldatakse, et see vähendab organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi kasutajate töökoormust.
Comparison of Organisation Environmental Footprint Key Requirements with Other Methods
Organisatsiooni keskkonnajalajälje määramise põhinõuete võrdlus muude meetoditega
Although similar widely accepted corporate environmental accounting methods and guidance documents align closely on much of the methodological guidance they provide, it is noteworthy that discrepancies and/or lack of clarity remains on a number of important decision points, which reduces the consistency and comparability of analytical outcomes.
Kuigi kasutatakse sarnaseid laialdaselt tunnustatud keskkonnaarvestusmeetodeid ja ka juhenddokumentide metoodilised juhised on suures osas vastavuses, on siiski oluline märkida, et mitmete oluliste otsustuspunktide osas esineb lahknevusi ja/või ebaselgust, mis vähendab analüüsitulemuste järjepidevust ja võrreldavust.
This annex provides a summary of selected key requirements of this OEF Guide and compares these with a number of existing methods.
Käesolevas lisas on esitatud kokkuvõte organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi põhinõuete valikust ja võrreldud seda mitmete muude olemasolevate meetoditega.
OEF Guide
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend
(working draft 2, 2010)
(tööversioon 2, 2010)
GHG protocol (2011)
KHG protokoll (2011)
Bilan Carbone (version 5.0)
Bilan Carbone (versioon 5.0)
CDP – water (2010)
Süsiniku avalikustamise projekt – vesi (2010)
GRI (version 3.0)
Globaalne aruandluse algatus (versioon 3.0)
Life Cycle Thinking (LCT)-based
Olelusringipõhine mõtteviis (LCT)
Scope 1, 2 (not LCT) and optional for scope 3 [117] (LCT).
Mõjualad 1, 2 (mitte LCT) ja valikuliselt mõjuala 3 [117] (LCT).
Scope 1, 2 (not LTC) and optional for scope 3 (LCT).
Mõjualad 1, 2 (mitte LCT) ja valikuliselt mõjuala 3 (LCT).
Scope 1, 2 (not LCT) and 3 (LCT).
Mõjualad 1, 2 (mitte LCT) ja 3 (LCT).
Scope 1 and 2 (not LCT) recommended as minimum and discretionary for significant scope 3 (LCT) emissions.
Mõjualad 1 ja 2 (mitte LCT) soovitatud miinimumina ja vabal valikul mõjuala 3 (LCT) olulise heite puhul.
Not explicit.
Ei ole selgelt välja toodud.
For some indicators, direct + indirect impacts must be accounted for.
Mõne näitaja puhul tuleb arvesse võtta otsest ja kaudset mõju.
In-house applications may include support to environmental management, identification of environmental hot-spots, environmental improvement and performance tracking;
Organisatsioonisiseselt võib kasutada keskkonnajuhtimise, keskkonnaalaste valupunktide väljaselgitamise ning keskkonnaalase parendustegevuse ja tulemuslikkuse jälgimise toetamiseks;