natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Union funding under this challenge will thus support the development, implementation and adaptation of key Union policies, notably the objectives of the Europe 2020 strategy.
Kõnealuse probleemi lahendamiseks eraldatavate liidu rahaliste vahenditega toetatakse seega liidu peamiste poliitikavaldkondade, nimelt strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide arendamist, rakendamist ja kohandamist.
It will interface, as and when appropriate, with Joint Programming Initiatives, including "Cultural Heritage", "More Years, Better Lives" and "Urban Europe", and coordination with the JRC direct actions will be pursued.
Vajaduse korral kooskõlastatakse neid ühise kavandamise algatustega, sealhulgas algatustega „Kultuuripärand”, „Rohkem aastaid, parem elu” ja „Linnastunud Euroopa” ning neid püütakse kooskõlastada Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmetega.
The aim is to gain a greater understanding of the societal changes in Europe and their impact on social cohesion, and to analyse and develop social, economic and political inclusion and positive inter-cultural dynamics in Europe and with international partners, through cutting-edge science and interdisciplinarity, technological advances and organisational innovations.
Eesmärk on paremini mõista Euroopa ühiskondades toimuvaid muutusi ja nende mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning analüüsida ja arendada sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist kaasatust ning positiivset kultuuridevahelist kooskõla Euroopas ning rahvusvaheliste partneritega, kasutades selleks tipptasemel teadust ja interdistsiplinaarset lähenemisviisi, tehnoloogilisi edusamme ja organisatsioonilisi uuendusi.
The main challenges to be tackled concerning European models for social cohesion and well-being are, inter alia, migration, integration, demographic change, the ageing society and disability, education and lifelong learning, as well as the reduction of poverty and social exclusion taking into account the different regional and cultural characteristics.
Peamised sotsiaalse ühtekuuluvuse ja heaolu Euroopa mudelitega seotud lahendust vajavad probleemid on muu hulgas ränne, lõimumine, demograafilised muutused, vananev ühiskond ja puuded, haridus ja elukestev õpe, samuti vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine, võttes arvesse piirkondlikke ja kultuurilisi erinevusi.
Social sciences and humanities research plays a leading role here as it explores changes over time and space and enables exploration of imagined futures.
Sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadusuuringutel on siin juhtiv roll, kuna nende raames uuritakse ajas ja ruumis toimuvaid muutusi ning on võimalik uurida arvatavat tulevikku.
Europe has a huge shared history of both co-operation and conflict.
Euroopal on väga suur ühine koostöö ja konfliktide ajalugu.
Its dynamic cultural interactions provide inspiration and opportunities.
Selle dünaamilised kultuuridevahelised mõjud pakuvad inspiratsiooni ja võimalusi.
Research is needed to understand identity and belonging across communities, regions and nations.
Vaja on teadusuuringuid, et mõista kogukondade, piirkondade ja rahvuste identiteeti ja kuuluvust.
Research will support policymakers in designing policies that foster employment, combat poverty and prevent the development of various forms of divisions, conflict and political and social exclusion, discrimination and inequalities, such as gender and intergenerational inequalities, discrimination due to disability or ethnic origin, or digital or innovation divides, in European societies and in other regions of the world.
Teadustegevus pakub tuge poliitikutele, kes kujundavad poliitikat, millega suurendatakse tööhõivet, võideldakse vaesuse vastu ning hoitakse ära kõikvõimalike lõhede, konfliktide, poliitilise ja sotsiaalse tõrjutuse, diskrimineerimise ja ebavõrdsuse (näiteks soolise ja põlvkondadevahelise ebavõrdsuse, puude või etnilise päritolu tõttu diskrimineerimise või digitaalsete või innovatsioonilõhede) tekkimine Euroopa ühiskonnas ja maailma teistes piirkondades.
It shall in particular feed into the implementation and the adaptation of the Europe 2020 strategy and the broad external action of the Union.
Sellest on eelkõige kasu strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel ja kohandamisel ning liidu ulatuslikus välistegevuses.
The focus of activities shall be to understand and foster or implement:
Tegevuse keskmes on mõista ning tugevdada või rakendada:
the mechanisms to promote smart, sustainable and inclusive growth;
mehhanisme, millega saab edendada nutikat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu;
trusted organisations, practices, services and policies that are necessary to build resilient, inclusive, participatory, open and creative societies in Europe, in particular taking into account migration, integration and demographic change;
usaldusväärseid organisatsioone, tavasid, teenuseid ja poliitikat, mis on vajalikud vastupanuvõimelise, kaasava, osaleva, avatud ja loova ühiskonna ülesehitamiseks Euroopas, võttes eelkõige arvesse rännet, integratsiooni ja demograafilisi muutusi;
Europe's role as a global actor, notably regarding human rights and global justice;
Euroopa rolli ülemaailmse tegurina, eelkõige seoses inimõiguste ja rahvusvahelise õigusega;
the promotion of sustainable and inclusive environments through innovative spatial and urban planning and design.
säästva ja kaasava keskkonna edendamist innovatiivse ruumilise ja linnaplaneerimise ning projekteerimise abil.
The aim is to foster the development of innovative societies and policies in Europe through the engagement of citizens, civil society organisations, enterprises and users in research and innovation and the promotion of coordinated research and innovation policies in the context of globalisation and the need to promote the highest ethical standards.
Eesmärk on toetada innovatiivse ühiskonna ja innovatiivsete strateegiate väljakujundamist Euroopas, kaasates üleilmastumist arvesse võttes kodanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, ettevõtted ja kasutajad teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning kooskõlastatud teadus- ja innovatsioonipoliitikasse, ning vajadust edendada kõrgeimaid eetilisi standardeid.
Particular support will be provided for the development of the ERA and the development of framework conditions for innovation.
Eeskätt toetatakse Euroopa teadusruumi väljaarendamist ning innovatsiooni raamtingimuste väljatöötamist.
Cultural and societal knowledge is a major source of creativity and innovation, including business, public sector and social innovation.
Teadmised kultuurist ja ühiskonnast on peamine loovuse ja innovatsiooni, sealhulgas äri- ja avaliku sektori ja sotsiaalse innovatsiooni allikas.
In many cases social and user-led innovations also precede the development of innovative technologies, services and economic processes.
Paljudel juhtudel eelneb innovatiivsete tehnoloogiate, teenuste ja majandusprotsesside väljatöötamisele sotsiaalne ja kasutajapõhine innovatsioon.
The creative industries are a major resource to tackle societal challenges and for competitiveness.
Loomesektor on peamine vahend ühiskonna ja konkurentsivõimega seotud probleemide lahendamiseks.
As interrelations between social and technological innovation are complex, and rarely linear, further research, including cross-sectoral and multidisciplinary research, is needed into the development of all types of innovation and activities funded to encourage its effective development into the future.
Kuna sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni vahelised suhted on keerukad ja harva lineaarsed, on vaja teha täiendavaid teadusuuringud, sealhulgas sektorite ja valdkondade vahelisi teadusuuringud, et arendada igat liiki innovatsiooni ja tegevust, mida rahastatakse, et innustada selle tõhusat arengut tulevikus.
The focus of activities shall be to:
Tegevuse keskmes on:
strengthen the evidence base and support for the flagship initiative "Innovation Union" and ERA;
tugevdada tõendite baasi ja toetada juhtalgatust "Innovatiivne liit" ja Euroopa teadusruumi;
explore new forms of innovation, with special emphasis on social innovation and creativity, and understand how all forms of innovation are developed, succeed or fail;
uurida innovatsiooni uusi vorme, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalsele innovatsioonile ja loovusele ning mõista, kuidas innovatsiooni eri vormid arenevad, edukalt toime tulevad või mitte;
make use of the innovative, creative and productive potential of all generations;
kasutada kõigi põlvkondade innovatsiooni-, loome- ja tootmispotentsiaali;
promote coherent and effective cooperation with third countries.
edendada sidusat ja tõhusat koostööd kolmandate riikidega.
Reflective societies - cultural heritage and European identity
Kaasa mõtlev ühiskond – kultuuripärand ja Euroopa identiteet
The aim is to contribute to an understanding of Europe's intellectual basis – its history and the many European and non-European influences – as an inspiration for our lives today.
Eesmärk on aidata mõista Euroopa intellektuaalset baasi: selle ajalugu ning paljusid Euroopast ja väljastpoolt Euroopat pärit mõjusid, mis on meile praeguseks eluks inspiratsiooni andnud.
Europe is characterized by a variety of different peoples (including minorities and indigenous people), traditions and regional and national identities as well as by different levels of economic and societal development.
Euroopat iseloomustab erinevate rahvaste (sealhulgas vähemuste ja põlisrahvaste), traditsioonide ning piirkondlike ja rahvuslike identiteetide mitmekesisus, samuti majandusliku ja ühiskondliku arengutaseme erinevus.
Migration and mobility, the media, industry and transport contribute to the diversity of views and lifestyles.
Ränne ja liikuvus, meedia, tööstus ja transport aitavad mitmekesistada vaadete ja elustiilide erinevust.
This diversity and its opportunities should be recognized and considered.
Mitmekesisust ja sellest tulenevaid võimalusi tuleks tunnustada ja arvesse võtta.
European collections in libraries, including digital ones, archives, museums, galleries and other public institutions have a wealth of rich, untapped documentation and objects for study.
Euroopa raamatukogude (sh digitaalsete), arhiivide, muuseumide, galeriide ja muude ühiskondlike asutuste kollektsioonid sisaldavad rikkalikke veel uurimata dokumente ja uurimisobjekte.
These archival resources, together with intangible heritage, represent the history of individual Member States but also the collective heritage of a Union that has emerged through time.
Need arhiiviallikad ja vaimne kultuuripärand kujutavad endast üksikute liikmesriikide ajalugu, kuid on samal ajal ka liidu kollektiivne pärand, mis on tekkinud aja jooksul.
Such materials should be made accessible, also through new technologies, to researchers and citizens to enable a look to the future through the archive of the past.
Sellised materjalid tuleks teha kättesaadavaks (samuti uute tehnoloogiate abil) uurijatele ja kodanikele, et mineviku arhiivimaterjalide abil oleks võimalik vaadata tulevikku.
Accessibility and preservation of cultural heritage in these forms is needed for the vitality of the living engagements within and across European cultures now and contributes to sustainable economic growth.
Sellistes vormides kultuuripärandi kättesaadavus ja säilitamine on vajalik praegu Euroopa kultuuride piires ja vahel toimuvate tegevuste elujõulisuse tagamiseks ning soodustab jätkusuutlikku majanduskasvu.
study European heritage, memory, identity, integration and cultural interaction and translation, including its representations in cultural and scientific collections, archives and museums, to better inform and understand the present by richer interpretations of the past;
uurida Euroopa pärandit, mälu, identiteeti, integratsiooni ning kultuuride vastasmõju ja ülekandumist, sealhulgas selle pärandi esindatust kultuuri- ja teaduskollektsioonides, arhiivides ja muuseumides, et rikkalike minevikutõlgenduste abil tänapäeva ühiskonda paremini teavitada ja mõista;
research into European countries' and regions' history, literature, art, philosophy and religions and how these have informed contemporary European diversity;
uurida Euroopa riikide ja piirkondade ajalugu, kirjandust, kunsti, filosoofiat ja usundeid ning seda, kuidas need on mõjutanud tänapäeva Euroopa kultuurilist mitmekesisust;
research on Europe's role in the world, on the mutual influence and ties between the regions of the world, and a view from outside on European cultures.
uurida Euroopa rolli maailmas, maailma usundite vastastikust mõju ja sidemeid ning seda, milline näib Euroopa kultuur väljastpoolt Euroopat vaadatuna.
Secure Societies - Protecting Freedom And Security Of Europe And Its Citizens
Turvaline ühiskond - Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine.
The specific objective is to foster secure European societies in a context of unprecedented transformations and growing global interdependencies and threats, while strengthening the European culture of freedom and justice.
Erieesmärk on edendada turvalist Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ning ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ja ohtude suurenemisega, tugevdades samal ajal Euroopa vabaduse ja õiguse kultuuri.
Europe has never been so peacefully consolidated, and the levels of security enjoyed by European citizens are high compared to other parts of the world.
Euroopa ei ole kunagi varem olnud nii rahumeelselt ühtne ning Euroopa kodanike julgeoleku tase on muu maailmaga võrreldes kõrge.
However, Europe's vulnerability continues to exist in a context of ever-increasing globalisation in which societies are facing security threats and challenges that are growing in scale and sophistication.
Samas on Euroopa jäänud haavatavaks järjest suurema globaliseerumise tingimustes, kus ühiskondi ähvardavad julgeolekuohud ja –probleemid muutuvad üha ulatuslikumaks ja keerukamaks.
The threat of large-scale military aggressions has decreased and security concerns are focused on new multifaceted, interrelated and transnational threats.
Suurte sõjaliste kallaletungide oht on vähenenud ning julgeolekumured koonduvad uutele mitmetahulistele, vastastikku seotud ja piiriülestele ohtudele.
Aspects such as human rights, environmental degradation, political stability and democracy, social issues, cultural and religious identity or migration need to be taken into account.
Arvesse tuleb võtta selliseid küsimusi nagu inimõigused, keskkonnaseisundi halvenemine, poliitiline stabiilsus ja demokraatia, sotsiaalprobleemid, kultuuriline ja usuline identiteet ja ränne.
In this context the internal and external aspects of security are inextricably linked.
Sellises olukorras on sise- ja välisjulgeoleku küsimused lahutamatult seotud.
In order to protect freedom and security, the Union requires effective responses using a comprehensive and innovative suite of security instruments.
Vabaduse ja turvalisuse kaitseks peab EL tulemuslikult tegutsema, kasutades põhjalikku ja innovatiivset julgeoleku tagamise vahendite komplekti.
Research and innovation can play a clear supporting role although it cannot alone guarantee security.
Teadus- ja innovatsioonitegevusel võib olla selge tugiroll, kuid nemad üksi ei saa julgeolekut tagada.
Research and innovation activities should aim at understanding, detecting, preventing, deterring, preparing and protecting against security threats.
Teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärk peaks olema julgeolekuohtude mõistmine, avastamine, ennetamine ja tõrjumine, ettevalmistustöö ja kaitsetegevus.
Furthermore, security presents fundamental challenges that cannot be resolved by independent and sector-specific treatment but rather need more ambitious, coordinated and holistic approaches.
Ka ei saa sügavaid julgeolekuprobleeme lahendada valdkondlike ja üksikmeetmetega – pigem läheb tarvis ambitsioonikamat, koordineeritud ja terviklikku lähenemisviisi.
Many forms of insecurity, whether from crime, violence, terrorism, natural or man-made disasters, cyber attacks or privacy abuses, and other forms of social and economic disorders increasingly affect citizens.
Kodanikele mõjub üha rängemalt igasugune ebakindlus, olgu see tingitud kuritegevusest, vägivallast, terrorismist, loodusõnnetustest või inimtegevusest tingitud õnnetustest, küberrünnakutest, eraelu puutumatuse rikkumisest või muud liiki sotsiaalsetest või majanduslikest häiretest.
According to estimates, there are likely to be up to 75 million direct victims of crime every year in Europe [24].
Prognooside kohaselt langeb Euroopas igal aastal otseselt kuriteo ohvriks 75 miljonit inimest [24].
It also has a significant cultural and global impact.
Samuti on sellel märkimisväärne kultuuriline ja ülemaailmne mõju.
Citizens, firms and institutions are increasingly involved in digital interactions and transactions in social, financial and commercial areas of life, but the development of Internet has also led to cyber crime worth billions of Euros each year, to cyber attacks on critical infrastructures and to breaches of privacy affecting individuals or entities across the continent.
Kodanikud, ettevõtted ja institutsioonid vahetavad sotsiaal-, finants- ja kaubandusvaldkonnas teavet ja sõlmivad tehinguid üha enam digitaalselt, kuid interneti arenguga on kaasnenud ka küberkuritegevus, mis läheb igal aastal maksma miljardeid eurosid, küberrünnakud kriitilise tähtsusega infrastruktuuridele ja eraelu puutumatuse rikkumine, mis mõjutab üksikisikuid või ühendusi kogu Euroopas.
Changes in the nature and perception of insecurity in everyday life are likely to affect citizens' trust not only in institutions but also in each other.
Muutused igapäevaelus esineva ebakindluse olemuses ja tajumises mõjutavad tõenäoliselt kodanike usaldust mitte üksnes institutsioonide, vaid ka üksteise vastu.
In order to anticipate, prevent and manage these threats, it is necessary to understand the causes, develop and apply innovative technologies, solutions, foresight tools and knowledge, stimulate cooperation between providers and users, find civil security solutions, improve the competitiveness of the European security industry and services, including ICT, and prevent and combat the abuse of privacy and breaches of human rights in the Internet and elsewhere, while ensuring European citizens' individual rights and freedom.
Nimetatud ohtude ettenägemiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja mõista põhjuseid, töötada välja ning rakendada innovatiivseid tehnoloogiaid, lahendusi, ettenägelikkuse vahendeid ja teadmisi, stimuleerida tarnijate ja kasutajate koostööd, leida tsiviiljulgeolekulahendusi, parandada Euroopa julgeoleku-, teenuste- ja IKT-sektori konkurentsivõimet ning ennetada inimõiguste ja eraelu puutumatuse kuritarvitamist ja rikkumist internetis ja mujal ning võidelda nende vastu, tagades samal ajal Euroopa kodanike individuaalsed õigused ja vabaduse.
To enhance better cross-border collaboration between different kinds of emergency services, attention should be given to interoperability and standardisation.
Selleks et veelgi tõhustada piiriülest koostööd erinevate hädaabiteenistuste vahel, tuleks tähelepanu pöörata koostalitlus- ja standardimistegevusele.
Finally, as security policies should interact with different social policies, enhancing the societal dimension of security research will be an important aspect of this societal challenge.
Ja veel – kuna julgeolekupoliitika peaks olema tihedalt seotud sotsiaalpoliitikaga, on selle ühiskondliku väljakutse oluline külg suurendada julgeolekualaste uuringute ühiskondlikku mõõdet.
Respecting fundamental values such as freedom, democracy, equality and the rule of law must be the base of any activity undertaken in the context of this challenge to provide security to European citizens.
Et tagada Euroopa kodanike julgeolek, peab selle probleemiga seoses toimuvate tegevuste aluseks olema selliste põhiväärtuste austamine nagu vabadus, demokraatia, võrdsus ja õigusriigi põhimõtted.
The Union and its citizens, industry and international partners are confronted with a range of security threats like crime, terrorism, illegal trafficking and mass emergencies due to natural or man-made disasters.
Liit ning selle kodanikud, tööstus ja rahvusvahelised partnerid puutuvad kokku rea julgeolekuohtudega, nagu kuritegevus, terrorism, ebaseaduslik kaubitsemine ning loodusõnnetustest või inimtegevusest põhjustatud suurt inimhulka mõjutavad hädaolukorrad.
These threats can span across borders and aim at physical targets or the cyberspace with attacks arising from different sources.
Need ohud võivad levida üle piiride ja olla suunatud füüsiliste objektide või küberruumi vastu, kusjuures rünnakud võivad lähtuda erinevatest allikatest.
Attacks against information or communication systems of public authorities and private entities, for instance, not only undermine the citizens' trust in information and communication systems and lead to direct financial losses and a loss of business opportunities, but may also seriously affect critical infrastructure and services such as energy, aviation and other transport, water and food supply, health, finance or telecommunications.
Näiteks riigi- ja erasektori asutuste info- või sidesüsteemide vastu suunatud rünnakud ei õõnesta üksnes kodanike usaldust info- ja sidesüsteemide vastu ega põhjusta üksnes otseseid rahalisi ja ärivõimalustega seotud kahjusid, vaid võivad avaldada ka tõsist mõju elutähtsale infrastruktuurile ja teenustele, näiteks energeetikale, lennundusele ja muud liiki transpordile, vee- ja toiduainete tarnele, tervishoiule, rahandusele ja telekommunikatsioonile.
These threats could possibly endanger the inner foundations of our society.
Nimetatud ohud võivad põhimõtteliselt kõigutada meie ühiskonna alustalasid.
Technology and creative design can bring an important contribution to any response to be made.
Tehnoloogia ja loomingulise kavandamise abil saab oluliselt toetada mis tahes vajalikku tegutsemist.
Yet, new solutions should be developed while bearing in mind the appropriateness of the means and their adequacy to the societal demand, in particular in terms of guarantees for citizens' fundamental rights and freedoms.
Samas tuleks arendada välja uued lahendused, pidades silmas vahendite sobivust ja nende piisavust ühiskondliku nõudluse rahuldamiseks, eelkõige seoses tagatistega kodanike põhiõiguste ja vabaduste kindlustamiseks.
Finally, security also represents a major economic challenge, considering Europe's share of the fast growing global security market.
Lõpuks on julgeolek samuti üks peamistest majanduslikest väljakutsetest, võttes arvesse Euroopa osa kiiresti kasvaval ülemaailmsel julgeolekuturul.
Given the potential impact of some threats on services, networks or businesses, the deployment of adequate security solutions has become critical for the economy and European manufacturing competitiveness.
Arvestades mõningate ohtude potentsiaalset mõju teenustele, võrkudele ja ettevõtetele, on piisavate turvalisusega seotud lahenduste kasutuselevõtt muutunud väga oluliseks majanduse ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime seisukohalt.
Cooperation among Member States but also with third countries and international organisations is part of this challenge.
Käesoleva eesmärgi üks osa on koostöö – nii liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Union research and innovation funding under this societal challenge will thus support the development, implementation and adaptation of key Union policies, notably the objectives of the Europe 2020 strategy, the Common Foreign and Security Policy, the Union's Internal Security Strategy and the flagship initiative 'Digital Agenda for Europe'.
Kõnealuse ühiskondliku väljakutselahendamiseks eraldatavate liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahaliste vahenditega toetatakse seega liidu peamiste poliitikavaldkondade, nimelt strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide, ühise välis- ja julgeolekupoliitika, liidu sisejulgeoleku strateegia ja juhtalgatuse "Euroopa digitaalne tegevuskava" arendamist, rakendamist ja kohandamist.
Coordination with the JRC direct actions will be pursued.
Kõik see toimub kooskõlas Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmetega.