natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Commission services' 2013 spring forecast, the general government deficit is projected to decrease to 2,6 % of GDP in 2013 and to 2,4 % of GDP in 2014, based on a no-policy-change assumption, which remains below the Treaty reference value.
Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, vähenema 2,6 %-ni SKPst 2013. aastal ja 2,4 %-ni SKPst 2014. aastal, mis jääb allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest.
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 126(6) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6,
According to Article 126 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) Member States are to avoid excessive government deficits.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 peavad liikmesriigid hoiduma valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.
The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth conducive to employment creation.
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend.
The excessive deficit procedure (EDP) under Article 126 TFEU, as clarified by Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure [1] (which is part of the Stability and Growth Pact), provides for a decision on the existence of an excessive deficit.
ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [1] (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine.
The Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties sets out further provisions relating to the implementation of the EDP.
Aluslepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on kehtestatud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.
Council Regulation (EC) No 479/2009 [2] lays down detailed rules and definitions for the application of the provisions of the said Protocol.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 [2] on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.
According to Article 126(5) TFEU, if the Commission considers that an excessive deficit in a Member State exists or may occur, it is to address an opinion to the Member State concerned and inform the Council accordingly.
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, peab ta esitama asjaomasele liikmesriigile arvamuse ja teavitab vastavalt ka nõukogu.
Having taken into account its report in accordance with Article 126(3) TFEU and having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee in accordance with Article 126(4) TFEU, the Commission concluded that an excessive deficit exists in Malta.
Olles arvesse võtnud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.
The Commission therefore addressed such an opinion to Malta and informed the Council thereof on 29 May 2013 [3].
Seepärast edastas komisjon Maltale sellekohase arvamuse ja teavitas sellest nõukogu 29. mail 2013 [3].
Article 126(6) TFEU states that the Council is to consider any observations which the Member State concerned may wish to make before deciding, after an overall assessment, whether an excessive deficit exists.
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peab nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
In the case of Malta, this overall assessment leads to the following conclusions.
Malta puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
According to data notified by the Maltese authorities in April 2013, the general government deficit in Malta reached 3,3 % of GDP in 2012, thus exceeding the 3 %-of-GDP reference value.
Malta ametiasutuste poolt 2013. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2012. aastal 3,3 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst.
The Commission report under Article 126(3) TFEU considers that the deficit was close to the 3 %-of-GDP reference value, but the excess over the reference value could not be qualified as exceptional within the meaning of the TFEU and the Stability and Growth Pact.
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes märgiti, et puudujääk oli kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedal, kuid puudujääki ei saa käsitada aluslepingu ning stabiilsus- ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna.
In particular, it does not result from a severe economic downturn in the sense of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Ülemäärane eelarvepuudujääk ei ole tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
In 2010 and 2011, real GDP growth was, on average, above 2 % annually, higher than potential growth.
2010. ja 2011. aastal oli SKP reaalkasv keskmiselt rohkem kui 2 % aastas, mis on kõrgem kui potentsiaalne kasv.
Preliminary GDP data published by the national statistics office on 11 March 2013 show that economic growth slowed down in 2012, but remained positive at 0,8 %.
Riikliku statistikaameti 11. märtsil 2013 avaldatud esialgsete SKPd käsitlevate andmete kohaselt majanduskasv 2012. aastal aeglustus, kuid püsis positiivsena tasemel 0,8 %.
The positive output gap in 2011 is estimated to have turned slightly negative in 2012.
SKP lõhe, mis 2011. aastal oli positiivne, muutus 2012. aastal hinnangute kohaselt veidi negatiivseks.
The planned excess over the reference value cannot be considered temporary.
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa pidada ajutiseks.
Notified data also show that the general government gross debt stood at 72,1 % of GDP in 2012, above the 60 %-of-GDP reference value.
Esitatud andmetest nähtub ka, et 2012. aastal oli valitsemissektori võlg 72,1 % SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 60 % SKPst.
In 2012, Malta did not make sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark, as its structural deficit worsened whereas it was required to improve it.
Malta ei teinud 2012. aastal piisavalt edusamme võla vähendamise sihttaseme saavutamiseks, sest Malta struktuurne eelarvepuudujääk halvenes, kuigi oli nõutud selle paranemist.
It can therefore be concluded that the debt criterion of the TFEU is not fulfilled.
Seega saab järeldada, et ELi toimimise lepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.
In line with the provisions in the TFEU and in the Stability and Growth Pact, the Commission also analysed in its report relevant factors.
Kooskõlas ELi toimimise lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka asjakohaseid tegureid.
As specified in the Stability and Growth Pact, for countries with a debt ratio above 60 % of GDP (such as Malta), these factors can only be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit, when assessing compliance on the basis of the deficit criterion, if the general government deficit remains close to the reference value and its excess over the reference value is temporary, which is not the case for Malta [5].
Nagu on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu paktis, saab neid tegureid riikide puhul, kelle võla suhe SKPsse on üle 60 % (nagu Malta), eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmist hinnates ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta otsuse tegemisel arvesse võtta ainult juhul, kui valitsemissektori eelarve puudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal ning ületab kontrollväärtust ajutiselt, mis Malta puhul nii ei ole [5].
At the same time, such factors have been taken into account when assessing the breach of the debt criterion, but they do not seem to question the decision on the existence of an excessive deficit either.
Samal ajal on selliseid tegureid arvesse võetud võlakriteeriumi mittetäitmise hindamisel, kuigi ka need ei näi otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kahtluse alla seadvat.
In particular, progress towards compliance with the debt reduction benchmark has been assessed in light of the debt- and deficit-increasing impact of financial assistance to euro area Member States.
Võla vähendamise sihttaseme saavutamiseks tehtud edusammude hindamisel on eelkõige arvesse võetud euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele antud finantsabist tulenevat võlga ja eelarvepuudujääki suurendavat mõju.
For Malta, the cumulative impact of the Greek loan facility, European Financial Stability Facility disbursements, capital contributions to the European Stability Mechanism, and operations under the Greek programme over the period 2011-2014 would be 3,9 % of GDP on debt, and 0,1 % of GDP on deficit.
Malta jaoks oleks Kreeka laenulepingu, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi maksete, Euroopa stabiilsusmehhanismi tehtud kapitalimahutuste ning Kreeka programmi kohaste tehingute koondmõju ajavahemikul 2011–2014 võla puhul 3,9 % SKPst ning eelarvepuudujäägi puhul 0,1 % SKPst.
When taking into account the impact of these operations, the structural effort for 2012 required for Malta to comply with the debt criterion would have been lower, but still well above the structural effort actually implemented by Malta in 2012,
Võttes arvesse nende tehingute mõju, oleks Maltalt võlakriteeriumi täitmiseks nõutav struktuurse eelarvepositsiooni parandamine 2012. aastal võinud olla väiksem, kuid siiski oleks tulnud struktuurset eelarvepositsiooni oluliselt rohkem parandada, kui Malta seda 2012. aastal tegelikult tegi,
From an overall assessment it follows that an excessive deficit exists in Malta.
Üldhinnangust järeldub, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ L 145, 10.6.2009, p. 1).
Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).
All EDP-related documents for Malta can be found on the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm.
Kõik Malta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm.
Council Decision 2012/778/EU of 4 December 2012 abrogating Decision 2009/587/EC on the existence of an excessive deficit in Malta (OJ L 342, 14.12.2012, p. 43).
Nõukogu otsus 2012/778/EL, 4. detsember 2012, millega tühistatakse otsus 2009/587/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal (ELT L 342, 14.12.2012, lk 43).
Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97.
Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõige 4.
According to the Commission services 2013 spring forecast, the deficit would increase to 3,7 % of GDP in 2013 and reach 3,6 % of GDP in 2014.
Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneks eelarvepuudujääk 2013. aastal 3,7 %ni SKPst ning oleks 2014. aastal 3,6 % SKPst.
The Commission services 2013 spring forecast projects the debt ratio to increase to 74,9 % of GDP in 2014.
Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võla suhe SKPsse 2014. aastal 74,9 %ni.
Following the abrogation of the EDP in December 2012 [4], Malta benefitted from a three-year transition period to comply with the debt reduction benchmark, starting in 2012.
Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2012. aasta detsembris [4] sai Malta kasutada samal aastal alanud kolme aasta pikkust üleminekuperioodi, et saavutada võla vähendamise sihttase.
Council Decision 2013/320/CFSP
Nõukogu otsus 2013/320/ÜVJP,
in support of physical security and stockpile management activities to reduce the risk of illicit trade in small arms and light weapons (SALW) and their ammunition in Libya and its region
füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse toetamiseks, et vähendada Liibüas ja selle piirkonnas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseaduslikult kauplemise ohtu
After the popular uprising in Libya in February 2011 and the ensuing armed conflict, Libya is challenged by a massive volume of stockpiles of conventional weapons and ammunition, including large numbers of unserviceable and hazardous items.
2011. aasta veebruari Liibüa rahva ülestõusu ning sellele järgnenud relvakonflikti tõttu seisab Liibüa silmitsi tavarelvade ja laskemoona massiivsete varudega, mille seas on suur kogus kasutuskõlbmatuid ja ohtlikke esemeid.
The uncontrolled spread of small arms and light weapons (SALW) and ammunition has fuelled insecurity in Libya, in neighbouring countries and in the broader region, exacerbating conflict and undermining post-conflict peace building and, thus, posing a serious threat to peace and security.
Väike- ja kergrelvade ning laskemoona kontrollimatu levik on vähendanud julgeolekut Liibüas, selle naaberriikides ja piirkonnas, teravdanud konfliktiolukorda ja õõnestanud konfliktijärgset rahu kindlustamist, seades sellega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.
Following up on its support to the Libyan people during and after the conflict, the Union is committed to further cooperate with Libya on a wide range of issues, including security issues, and to support the transition process to democracy, sustainable peace and security.
Jätkates konflikti ajal ja pärast seda Liibüa rahvale osutatud toetust, on liit valmis tegema Liibüaga ka edaspidi koostööd mitmes valdkonnas, sealhulgas julgeolekuküsimustes, ja toetama üleminekuprotsessi demokraatiale, kestlikule rahule ja julgeolekule.
On 15 and 16 December 2005, the European Council adopted the EU Strategy to combat the illicit accumulation and trafficking of SALW and their ammunition.
Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks.
That Strategy acknowledges that the abundance of stocks of SALW and ammunition makes such arms easily obtainable by civilians, criminals, terrorists and combatants alike and stresses the need to pursue preventive action to tackle the illegal supply of conventional weapons and their demand.
Kõnealuses strateegias tunnistatakse, et väike- ja kergrelvade ning laskemoona suured varud teevad need relvad tsiviilisikutele, kurjategijatele, terroristidele ja võitlejatele kergesti kättesaadavaks ning selles rõhutatakse vajadust tegeleda ennetavalt tavarelvade ebaseadusliku pakkumise ja nõudlusega.
It also singles out Africa as the continent most affected by the impact of internal conflicts aggravated by the destabilising influx of SALW.
Samuti tõstetakse strateegias esile Aafrikat kui kontinenti, mida mõjutavad enim sisekonfliktid, mida raskendavad väike- ja kergrelvade destabiliseeriv sissevool.
On 23 May 2012, Libya, Sudan, the Central African Republic, Chad, and the Democratic Republic of Congo signed the Khartoum Declaration On the Control of Small Arms and Light Weapons across the Neighbouring Countries of Western Sudan.
Liibüa, Sudaan, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad ja Kongo Demokraatlik Vabariik kirjutasid 23. mail 2012 alla Hartumi deklaratsioonile väike- ja kergrelvade kontrollimise kohta Lääne-Sudaani naaberriikides.
In that Declaration, Libya and the other signatories committed themselves, inter alia, to strengthening national capacities and institutions in order to develop and implement comprehensive SALW control strategies, National Action Plans and interventions, including physical security and stockpile management ("PSSM") of State-held SALW and ammunition, in accordance with international standards.
Liibüa ja teised allakirjutanud kohustusid nimetatud deklaratsioonis muu hulgas tugevdama riigi suutlikkust ja asutusi, et arendada ja rakendada terviklikke väike- ja kergrelvade kontrolli strateegiaid, riiklikke tegevuskavasid ja sekkumisi, sealhulgas riigi valduses olevate väike- ja kergrelvade ja laskemoona füüsilist julgeolekut ja varude haldamist kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.
The Khartoum Declaration calls upon regional and international organisations to provide technical and financial support in coordination with the international community to implement the outcomes of the conference held in Khartoum on 22 and 23 May 2012 and all subsequent activities and initiatives to address the SALW issue in each country.
Hartumi deklaratsioonis kutsutakse piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles pakkuma rahvusvahelise üldsusega kooskõlastatult tehnilist ja rahalist tuge, et viia ellu Hartumis 22. ja 23. mai 2012 toimunud konverentsi tulemused ning kõik sellele järgnevad tegevused ja algatused väike- ja kergrelvade probleemi lahendamiseks igas riigis.
On 18 June 2004, Libya ratified the Protocol against the Illicit Manufacturing of and Trafficking in Firearms, Their Parts and Components and Ammunition, supplementing the United Nations Convention against Transnational Organized Crime.
Liibüa ratifitseeris 18. juunil 2004 rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ning laskemoona ebaseaduslikku tootmist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolli.
It is necessary to ensure, to the greatest extent possible, Libyan ownership in implementing PSSM activities, in line with the core principles of national ownership and effective empowerment of local partners.
Tuleb tagada võimalikult suures ulatuses Liibüa isevastutus füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse läbiviimisel, mis on kooskõlas riikliku isevastutuse ja kohalike partnerite tõhusa kaasamise aluspõhimõtetega.
The Programme acknowledges the current dynamics in Libya and the necessity to involve all stakeholders and potential national partners from the outset.
Programm arvestab Liibüa praeguste suundumustega ning vajadusega kaasata algusest peale kõik sidusrühmad ning võimalikud riiklikud partnerid.
It aims at forging partnerships with international non-governmental organisations specialised in mine action and PSSM issues that have already proven their operational capabilities in Libya.
Programmi eesmärk on luua partnerlussidemed rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, mis keskenduvad miinivastasele tegevusele ning füüsilisele julgeolekule ja varude haldamisele ning kes on juba tõestanud oma võimet Liibüas tegutseda.
It also places emphasis on fostering regional cooperation with neighbouring countries.
Samuti rõhutatakse selles piirkondliku koostöö toetamist naaberriikidega.
The Union considers that financial assistance to GIZ would contribute to reducing the risks related to the potential illicit spread of conventional weapons and ammunition in and from Libya and the broader region,
Liit on seisukohal, et GIZile antav rahaline abi aitaks vähendada ohte, mis on seotud tavarelvade ja laskemoona võimaliku ebaseadusliku levikuga Liibüas ja selle piirkonnas ning sellest väljapoole,
The Union shall pursue the promotion of peace and security in Libya and the broader region by supporting measures aimed at ensuring sound physical security and stockpile management of the Libyan weapons arsenals by the Libyan state institutions in order to reduce the risks posed to peace and security by the illicit spread and excessive accumulation of SALW and their ammunition, including the fostering of effective multilateralism at the regional level in this context.
Liit püüab edendada julgeolekut ja rahu Liibüas ning selle piirkonnas, toetades meetmeid, mille eesmärk on tagada Liibüa relvaarsenalide usaldusväärne füüsiline julgeolek ja varude haldamine Liibüa riigiasutuste poolt, et vähendada väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levikust ja ülemäärasest kogunemisest tulenevat ohtu rahule ja julgeolekule, soodustades sealhulgas sellega seotult piirkondlikul tasandil tõhusat mitmepoolsust.
The activities to be supported by the Union shall have the following specific objectives:
Liidu toetatavatel tegevustel on järgmised konkreetsed eesmärgid:
to assist the Libyan state institutions in developing a national strategy and standard operating procedures for PSSM;
aidata Liibüa riigiasutusi füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riikliku strateegia ning standardse töökorra väljatöötamisel;
to support the Libyan state institutions in the establishment of a training framework on PSSM issues;
toetada Liibüa riigiasutusi füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustega seotud koolitusraamistiku loomisel;
to support the rehabilitation and security management of ammunition storage areas according to national standards;
toetada laskemoona ladustamise alade taastamist ja julgeoleku korraldamist vastavalt riiklikele standarditele;
to provide temporary storage units for conventional weapons and ammunition stockpiles;
pakkuda tavarelvade ja laskemoona varudele ajutisi ladusid;
to support the relocation of ammunition storage areas that are based in populated areas;
toetada asustatud piirkondades asuvate laskemoona ladustamisalade ümberpaigutamist;
to conduct a feasibility study on options for reducing the available stockpiles of ammunition through recycling;
viia läbi teostatavusuuring võimaluste kohta vähendada olemasolevaid laskemoonavarusid ringlussevõtu kaudu;
to foster regional cooperation with neighbouring countries on PSSM issues;
soodustada piirkondlikku koostööd naaberriikidega füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustes;
to establish a resilient risk management system to ensure programme delivery in a rapidly changing implementation environment.
luua vastupanuvõimeline riskijuhtimissüsteem, et tagada programmi teostumine kiirelt muutuvas rakenduskeskkonnas.
In order to achieve the objective referred to in paragraph 1, the Union shall aim to support the Libyan state institutions in rehabilitating unsecured ammunition storage facilities which were damaged during the conflict, and ensuring sound physical security and stockpile management of the arsenals.
Lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks kavatseb liit toetada Liibüa riigiasutusi konflikti ajal kahjustada saanud turvamata laskemoona ladustamise alade taastamisel ning relvaarsenalide usaldusväärse füüsilise julgeoleku ja varude haldamise tagamisel.
The project shall be implemented following the principle of national ownership with the goal of long-term sustainability.
Pikaajalise kestlikkuse saavutamise nimel järgitakse projekti rakendamisel riigi isevastutuse põhimõtet.
Accordingly, all activities shall be coordinated with the respective Libyan state institutions and other relevant stakeholders.
Sellest lähtuvalt koordineeritakse kõik tegevused vastavate Liibüa riigiasutustega ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.
Moreover, the project shall follow the "do no harm" approach in the context of conflict sensitivity.
Lisaks järgitakse projektis konfliktitundlikkuse tõttu kahjustamisest hoidumise lähenemisviisi.
The High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy ("HR") shall be responsible for implementing this Decision.
Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).
The technical implementation of the project referred to in Article 1(3) shall be carried out by the Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH ("GIZ").
Artikli 1 lõikes 3 osutatud projekti rakendab tehniliselt Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ”).