natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the significance of stepping in at the appropriate moment so as to ensure that a nuclear safety culture is fostered, in particular as regards the deployment or strengthening of the regulatory authorities and technical support organisations and the development and implementation of strategies and frameworks for the responsible and safe management of spent fuel and radioactive waste.
sekkumise olulisus õigel hetkel, millega tagatakse tuumaohutuse edendamine, eelkõige reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide kasutamise ja nende tegevuse tugevdamisega ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamise ja rakendamisega.
The use of the Integrated Regulatory Review Service (IRRS) and the IAEA Operational Safety Review Team (OSART) missions would be viewed favourably, although this would not constitute a formal criterion for cooperation.
Soodustatakse integreeritud järelevalvetalituse kontrolli (IRRS) ja IAEA käitamisohutuse hindamise töörühma (OSART) missioonide kasutamist, kuigi see ei oleks koostöö ametlik kriteerium.
Countries without installed nuclear generating capacity
Riigid, kus puudub tuumaenergia tootmisvõimsus
In the case of countries which have nuclear installations as defined in Article 3(1) of Directive 2009/71/Euratom, but do not wish to develop nuclear generating capacity, cooperation shall depend on the degree of urgency in the light of the situation as regards nuclear safety.
Nende riikide puhul, kelle territooriumil on juba nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom artikli 3 lõikes 1 määratletud tuumaseadmed, kuid kes ei soovi tuumaenergia tootmisvõimsust arendada, sõltub koostöö tegemine kiireloomulisusest, võttes arvesse tuumaohutuse olukorda.
In the case of countries that wish to develop nuclear generating capacity, whether or not they have nuclear installations as defined in Article 3(1) of Directive 2009/71/Euratom, and for which the issue arises of intervention at the appropriate moment to ensure that a nuclear safety culture is fostered in parallel with the development of the nuclear generating programme, especially as regards strengthening the regulatory authorities and technical support organisations, cooperation shall take into account the credibility of the nuclear power development programme, the existence of a government decision on the use of nuclear energy and the drawing up of a preliminary road map, which should take into account the Milestones in the Development of a National Infrastructure for Nuclear Power (IAEA Nuclear Energy Series Document NG-G-3.1).
Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on direktiivi 2009/71/Euratom artikli 3 lõikes 1 määratletud tuumaseadmed või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide tegevuse tugevdamist, tuleb koostöö puhul arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist, milles peaks arvesse võtma tuumaenergia riikliku infrastruktuuri väljatöötamise vahe-eesmärke (IAEA tuumaenergia sarja dokument NG-G-3.1).
For countries in this category, cooperation should be primarily aimed at developing the required regulatory infrastructure, the technical competence of the nuclear regulator and the respective technical support organisation(s).
Selle kategooria riikide puhul peaks koostöö eesmärk olema eeskätt vajaliku reguleeriva infrastruktuuri, tuumavaldkonda reguleerivate asutuste ja asjaomaste tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide tehnilise pädevuse arendamine.
The development of strategies and frameworks for the responsible and safe management of spent fuel and radioactive waste should also be considered and, if appropriate, supported, including in countries which do not envisage developing or have decided not to develop nuclear generating capacity.
Samuti tuleb arvestada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ning ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike arendamisega ning vajaduse korral seda toetada, sealhulgas riikides, kellel ei ole kavas tuumaenergia tootmisvõimsust arendada või kes on otsustanud seda mitte teha.
In the case of countries which do not fall in the above categories, cooperation may be provided in the case of emergency situations as regards nuclear safety.
Riikide puhul, mis ei kuulu ühegi eelmainitud kategooria alla, võib koostööd teha tuumaohutusega seotud hädaolukordades.
Those countries should be able to benefit from a certain degree of flexibility in the application of the general criteria.
Nimetatud riikide suhtes peab olema võimalik rakendada teatavat paindlikkust üldiste kriteeriumide kohaldamisel.
The Commission should coordinate its cooperation with third countries with organisations pursuing similar objectives, in particular international organisations, including in particular the IAEA.
Komisjon peaks kolmandate riikidega tehtavat koostööd koordineerima organisatsioonidega, kes järgivad samasuguseid eesmärke, eriti rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas eelkõige IAEAga.
That coordination should enable the Community and the organisations concerned to avoid any duplication of actions and funding in relation to third countries.
Selline koordineerimine peaks võimaldama ühendusel ja asjaomastel organisatsioonidel vältida meetmete ja rahastamise kattumist kolmandates riikides.
The Commission should also involve the competent authorities of Member States and European operators in the fulfilment of its task, thereby harnessing the quality of European expertise in the field of nuclear safety and safeguards.
Komisjon kaasab oma ülesannete täitmisse samuti liikmesriikide pädevad asutused ja Euroopa ettevõtjad, rakendades seeläbi Euroopa parimaid kogemusi tuumaohutuse ja kaitsemeetmete valdkonnas.
The Commission shall ensure that there is no duplication between the cooperation in the field of safeguards, through the measures which may be undertaken in accordance with Article 3(3) of this Regulation, and cooperation which may take place in the fields of security and non-proliferation under the Instrument contributing to Stability and Peace.
Komisjon tagab, et kaitsemeetmete valdkonna koostöös ei teki kattuvust kooskõlas käesoleva määruse artikli 3 lõikega 3 võetavate meetmete ning julgeoleku ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi alusel toimuda võiva koostöö vahel.
The criteria are to take into account the Council Conclusions on assistance to third countries in the field of nuclear safety and security (2913th Transport, Telecommunications and Energy Council meeting, Brussels, 9 December 2008).
Kriteeriumides võetakse arvesse nõukogu järeldusi kolmandatele riikidele tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas antava abi kohta (transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 2913. istung 9. detsembril 2008 Brüsselis).
Commission Implementing Regulation (EU) No 238/2014
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 238/2014,
Commission Implementing Regulation (EU) No 239/2014
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 239/2014,
Commission Delegated Regulation (EU) No 240/2014
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014,
on the European code of conduct on partnership in the framework of the European Structural and Investment Funds
millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend
Having regard to Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 [1], and in particular Article 5(3) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, [1] eriti selle artikli 5 lõiget 3,
The aim of this Regulation is to provide for a European code of conduct in order to support and facilitate Member States in the organisation of partnerships for Partnership Agreements and programmes supported by the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF).
Käesoleva määruse eesmärk on sätestada Euroopa käitumisjuhend, millega toetatakse ja hõlbustatakse liikmesriikides partnerluse korraldamist partnerluslepingute ja programmide puhul, mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF).
These funds now operate under a common framework and are referred to as the ‘European Structural and Investment Funds (hereinafter ‘the ESI Funds’).
Need fondid toimivad nüüdsest ühises raamistikus ning nende kohta kasutatakse väljendit „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid”.
Working in partnership is a long-established principle in the implementation of the ESI Funds.
Partnerluskoostöö on üks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise põhimõtteid olnud pikka aega.
Partnership implies close cooperation between public authorities, economic and social partners and bodies representing civil society at national, regional and local levels throughout the whole programme cycle consisting of preparation, implementation, monitoring and evaluation.
Partnerlus nõuab tihedat koostööd riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonda esindavate organite vahel kogu programmiperioodi vältel, mis hõlmab ettevalmistamist, rakendamist, seiret ja hindamist.
The partners selected should be the most representative of the relevant stakeholders.
Valitavad partnerid peaksid kõige paremini esindama asjaomaseid sidusrühmi.
Selection procedures should be transparent and take into account the different institutional and legal frameworks of the Member States and their national and regional competences.
Valikumenetlused peaksid olema läbipaistvad ning võtma arvesse liikmesriikide institutsioonilist ja õigusraamistikku ning riiklikku ja piirkondlikku pädevust.
The partners should include public authorities, economic and social partners and bodies representing civil society, including environmental partners, community-based and voluntary organisations, which can significantly influence or be significantly affected by implementation of the Partnership Agreement and programmes.
Partnerite hulka peaksid kuuluma avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, kogukonnapõhised ja vabatahtlikud organisatsioonid, kes on võimelised oluliselt mõjutama partnerluslepingu ja programmide rakendamist või keda partnerluslepingu ja programmide rakendamine võib oluliselt mõjutada.
Specific attention should be paid to including groups who may be affected by programmes but who find it difficult to influence them, in particular the most vulnerable and marginalised communities, which are at highest risk of discrimination or social exclusion, in particular persons with disabilities, migrants and Roma people.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende elanikkonnarühmade kaasamisele, keda programmid võivad mõjutada, kuid kellel võib olla keeruline neis kaasa rääkida, eriti kõige haavatavamad ja marginaliseeritud kogukonnad, kelle puhul valitseb suurim diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse risk, eeskätt puuetega inimesed, migrandid ja romad.
For the selection of partners, it is necessary to take into account the differences between Partnership Agreements and programmes.
Partnerite valikul tuleb võtta arvesse erinevusi partnerluslepingute ja programmide vahel.
Partnership Agreements cover all the ESI Funds providing support to each Member State, while programmes refer only to the ESI Funds contributing to them.
Partnerluslepingud hõlmavad kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest liikmesriikidele toetust antakse, kuid programmide puhul peetakse silmas ainult neid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, millest asjaomaseid programme toetatakse.
The partners for Partnership Agreements should be those relevant in view of the planned use of all the ESI Funds, while for programmes it is sufficient that the partners are those relevant in view of the planned use of the ESI Funds contributing to the programme.
Partnerluslepingute puhul tuleks partnerid valida kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamise vaatepunktist, programmide puhul aga piisab sellest, kui partnerid valitakse lähtuvalt nende Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavast kasutamisest, millest asjaomaseid programme toetatakse.
The partners should be involved in preparing and implementing Partnership Agreements and programmes.
Partnerid tuleks kaasata partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisse ning rakendamisse.
For this purpose, it is necessary to establish main principles and good practices concerning timely, meaningful and transparent consultation of the partners on the analysis of challenges and needs to be tackled, the selection of objectives and priorities to address them, and the coordination structures and multi-level governance agreements necessary for effective policy delivery.
Sel otstarbel tuleb kindlaks määrata peamised põhimõtted ja head tavad partneritega õigeaegse, mõtestatud ja läbipaistva konsulteerimise kohta seoses lahendust vajavate probleemide ja vajaduste analüüsiga, nende käsitlemiseks eesmärkide ja prioriteetide määramisega ning poliitika tõhusaks elluviimiseks vajalike koordineerimisstruktuuridega ja mitmetasandilise valitsemise kokkulepetega.
The partners should be represented on the monitoring committees of programmes.
Partnerid peaksid olema esindatud programmide seirekomisjonides.
The rules governing membership and committee procedures should promote continuity and ownership of programming and implementation, and working arrangements that are clear and transparent, as well as timeliness and non-discrimination.
Seirekomisjonide liikmelisust ja töökorda käsitlevate eeskirjadega tuleks edendada programmitöö ja programmide rakendamise järjepidevust ja vastutust ning selget ja läbipaistvat töökorraldust, tähtaegadest kinnipidamist ja mittediskrimineerimist.
Through their active participation in the monitoring committees, the partners should be involved in assessing performance on the different priorities, the relevant reports on the programmes and, where appropriate, calls for proposals.
Partnereid tuleks aktiivse osaluse kaudu seirekomisjonides kaasata programmi eri prioriteetide tulemuslikkuse, programme käsitlevate asjaomaste aruannete ning vajaduse korral projektikonkursside hindamisse.
Effective partnership should be facilitated by helping the relevant partners to strengthen their institutional capacity in view of the preparation and implementation of programmes.
Tõhusa partnerluse tagamiseks tuleks aidata asjaomastel partneritel suurendada nende institutsioonilist suutlikkust programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel.
The Commission should facilitate the exchange of good practice, strengthening institutional capacity and the dissemination of relevant outcomes among Member States, managing authorities and representatives of the partners by setting up a Community of Practice on Partnership covering all the ESI Funds.
Komisjon peaks hõlbustama heade tavade vahetust, institutsioonilise suutlikkuse suurendamist ja asjakohaste tulemuste levitamist liikmesriikide, korraldusasutuste ja partnerite esindajate seas, luues kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hõlmava partnerluse praktikakogukonna.
The role of the partners in implementing the Partnership Agreements and the performance and effectiveness of the partnership in the programming period should be subject to assessment by the Member States.
Liikmesriigid peaksid hindama partnerite rolli partnerluslepingute rakendamisel ning partnerluse tulemuslikkust ja tõhusust programmiperioodil.
In order to support and facilitate Member States in the organisation of the partnership, the Commission should make available examples of best practices existing in Member States,
Selleks et toetada ja hõlbustada liikmesriikides partnerluse korraldamist, peaks komisjon tegema kättesaadavaks näited liikmesriikides kehtivatest headest tavadest,
This Regulation establishes the European code of conduct on partnership for Partnership Agreements and programmes supported by the European Structural and Investment Funds.
Käesoleva määrusega sätestatakse Euroopa partnerluse käitumisjuhend Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate partnerluslepingute ja programmide jaoks.
MAIN PRINCIPLES CONCERNING TRANSPARENT PROCEDURES FOR IDENTIFICATION OF RELEVANT PARTNERS
ASJAOMASTE PARTNERITE KINDLAKSMÄÄRAMISE LÄBIPAISTVA MENETLUSE PEAMISED PÕHIMÕTTED
Representativeness of partners
Partnerite esinduslikkus
Member States shall ensure that the partners referred to in Article 5(1) of Regulation (EU) No 1303/2013 are the most representative of the relevant stakeholders and are nominated as duly mandated representatives, taking into consideration their competence, capacity to participate actively and appropriate level of representation.
Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud partnerid esindavad kõige paremini asjaomaseid sidusrühmi ning et nad nimetatakse nõuetekohaselt volitatud esindajateks, võttes arvesse nende pädevust, suutlikkust aktiivselt osaleda ja asjakohast esindatuse taset.
Identification of relevant partners for the Partnership Agreement
Asjaomaste partnerite kindlaksmääramine partnerluslepingu puhul
For the Partnership Agreement, Member States shall identify the relevant partners among at least the following:
Partnerluslepingu puhul määravad liikmesriigid partnerid kindlaks vähemalt järgmiste sidusrühmade seast:
competent regional, local, urban and other public authorities, including:
pädevad piirkondliku, kohaliku, linna- või muu valitsemistasandi ametiasutused, sealhulgas:
regional authorities, national representatives of local authorities and local authorities representing the largest cities and urban areas, whose competences are related to the planned use of the ESI Funds;
piirkondlikud ametiasutused, kohalike ametiasutuste riigi tasandi esindajad ning suurimaid linnu ja linnapiirkondi esindavad kohalikud ametiasutused, kelle pädevus on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;
national representatives of higher educational institutions, educational and training providers and research centres in view of the planned use of the ESI Funds;
kõrgkoolide, haridus- ja koolitusasutuste ning uurimiskeskuste riigi tasandi esindajad, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist;
other national public authorities responsible for the application of horizontal principles referred to in Articles 4 to 8 of Regulation (EU) No 1303/2013, in view of the planned use of the ESI Funds; and in particular the bodies for the promotion of equal treatment established in accordance with Council Directive 2000/43/EC [2], Council Directive 2004/113/EC [3] and Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council [4];
muud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamise eest vastutavad avaliku sektori asutused, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist, eelkõige kooskõlas nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ, [2] nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ [3] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/54/EÜ [4] loodud võrdset kohtlemist edendavad organid;
economic and social partners, including:
majandus- ja sotsiaalpartnerid, sealhulgas:
nationally recognised social partners’ organisations, in particular general cross-industry organisations and sectoral organisations, whose sectors are related to the planned use of the ESI Funds;
riigi tasandil tunnustatud sotsiaalpartnerite organisatsioonid, eelkõige sektoriülesed organisatsioonid ja sektoripõhised organisatsioonid, mille valdkond on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega;
national chambers of commerce and business associations representing the general interest of industries and branches, in view of the planned use of the ESI Funds and with a view to ensuring balanced representation of large, medium-sized, small and microenterprises, together with representatives of the social economy;
riigi tasandi kaubanduskojad ja ettevõtjate ühendused, kes esindavad majandusvaldkondade ja -harude üldhuvi, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist ning vajadust tagada suurte, keskmise suurusega, väike- ja mikroettevõtjate ning sotsiaalmajandusvaldkonna esindajate tasakaalustatud esindatus;
bodies representing civil society, such as environmental partners, non-governmental organisations, and bodies responsible for promoting social inclusion, gender equality and non-discrimination, including:
kodanikuühiskonda esindavad organid, nagu keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid, sealhulgas:
bodies working in the areas related to the planned use of the ESI Funds and to the application of horizontal principles referred to in Articles 4 to 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 based on their representativeness, and taking into account geographic and thematic coverage, management capacity, expertise and innovative approaches;
organid, kes tegutsevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatava kasutamisega ning määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 4–8 osutatud horisontaalsete põhimõtete kohaldamisega seotud valdkondades, lähtudes nende esinduslikkusest ning võttes arvesse nende geograafilist ja temaatilist haaret, haldussuutlikkust, asjatundlikkust ja uuenduslikkust;
other organisations or groups which are significantly affected or likely to be significantly affected by the implementation of the ESI Funds, in particular groups considered to be at risk of discrimination and social exclusion.
muud organisatsioonid või rühmad, keda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine oluliselt mõjutab või tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eeskätt diskrimineerimis- ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga rühmad.
Where public authorities, economic and social partners, and bodies representing civil society have established an organisation regrouping their interests to facilitate their involvement in the partnership (umbrella organisation), they may nominate a single representative to present the views of the umbrella organisation in the partnership.
Kui avaliku sektori asutused, majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluses osalemise lihtsustamiseks loonud organisatsiooni, mis ühendab nende huve (katusorganisatsioon), võivad nad nimetada esindaja, kes esindab partnerluses katusorganisatsiooni vaateid.
Identification of relevant partners for programmes
Asjaomaste partnerite kindlaksmääramine programmide puhul