natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The promotion of good health at Union level is also an integral part of 'Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ("the Europe 2020 Strategy").
Hea tervise edendamine liidu tasandil on ka tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (edaspidi „strateegia „Euroopa 2020””) lahutamatu osa.
Keeping people healthy and active longer and empowering them to take an active role in managing their health, will have positive overall effects on health, including a reduction of health inequalities, and a positive impact on quality of life, on productivity and competitiveness, while reducing pressures on national budgets.
Inimeste tervena ja aktiivsena hoidmine pikema aja jooksul ning neile võimaluste andmine aktiivselt oma tervise eest hoolitseda avaldab positiivset mõju tervisele üldiselt, vähendades sealhulgas tervisest tingitud ebavõrdsust, ning mõjutab positiivselt inimeste elukvaliteeti, tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähendades samal ajal survet riigi eelarvele.
Support for, and recognition of, innovation, which has an impact on health, helps to take up the challenge of sustainability in the health sector in the context of demographic change; and action to reduce inequalities in health is important for the purposes of achieving 'inclusive growth'.
Innovatsiooni kui tervist mõjutava teguri toetamine ja tunnustamine aitab paremini lahendada kõnealuse valdkonna jätkusuutlikkuse probleemi demograafiliste muutuste taustal ning tervisest tingitud ebavõrdsuse vähendamise meetmed on olulised kaasava majanduskasvu saavutamiseks.
It is appropriate in that context to establish the third Programme for the Union's action in the field of health (2014-2020) ('the Programme').
Seetõttu on asjakohane luua liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 (edaspidi „programm”).
According to the definition of the World Health Organisation (WHO), "Health is a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity.".
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) määratluse kohaselt on tervis „täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine”.
In order to improve the health of the population in the Union and reduce health inequalities, it is essential not to focus only on physical health.
Liidu rahvastiku tervise parandamise ja tervisliku seisundi erinevuse vähendamise nimel on oluline, et ei keskendutaks üksnes füüsilisele tervisele.
According to the WHO, mental health problems account for almost 40 % of years lived with disability.
WHO andmetel moodustavad vaimse tervise probleemid ligikaudu 40 % puuetega elatud aastatest.
Mental health problems are also wide-ranging, long-lasting and a source of discrimination, and contribute significantly to inequality in health.
Vaimse tervise probleemid on väga erinevad, kauakestvad ning diskrimineerimist põhjustavad, suurendades märkimisväärselt tervisliku seisundi erinevust.
Moreover, the economic crisis affects factors determining mental health, as protective factors are weakened and risk factors increased.
Lisaks sellele mõjutab majanduskriis ka vaimset tervist määravaid tegureid, kuna kaitsetegurid on nõrgemad ja riskitegurid suurenevad.
The previous programmes of Community action in the field of public health (2003-2008) and in the field of health (2008-2013), adopted respectively by Decisions No 1786/2002/EC [4] and 1350/2007/EC of the European Parliament and of the Council [5] ("the previous health programmes"), have been positively assessed as resulting in a number of important developments and improvements.
Eelmised ühenduse tegevusprogrammid rahvatervise valdkonnas (2003–2008) ja tervisevaldkonnas (2008–2013), mis võeti vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ [4] ja otsusega nr 1350/2007/EÜ, [5] („eelmised terviseprogrammid”) on saanud positiivseid hinnanguid paljude oluliste arengusuundade ja parenduste eest.
The Programme should build on the achievements of the previous health programmes.
Uus programm peaks toetuma eelmiste programmide saavutustele.
It should also take into account the recommendations of the external audits and evaluations carried out, in particular recommendations of the Court of Auditors in its Special Report No 2/2009, according to which, for the period after 2013, the European Parliament, the Council and the Commission should reconsider the scope for Union public health activities and the approach of Union funding in that area.
Selles tuleks samuti arvesse võtta läbiviidud välisauditite ja hindamiste järgseid soovitusi, esmajoones Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 2/2009 esitatud soovitusi, mille kohaselt peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon pärast 2013. aastat algava perioodi osas uuesti läbi vaatama liidu rahvatervise meetmete ulatuse ja liidu poolset rahastamist käsitleva lähenemisviisi nimetatud valdkonnas.
This should be done bearing in mind the budgetary means available and the existence of other cooperation mechanisms as a means of facilitating collaboration and the exchange of information among stakeholders throughout Europe.
Seda tuleks teha nii, et võetakse arvesse kättesaadavaid eelarvevahendeid ja muid olemasolevaid koostöömehhanisme, mis hõlbustavad sidusrühmadevahelist koostööd ja teabevahetust üle kogu Euroopa.
In line with the objectives of the Europe 2020 Strategy, the Programme should focus on a set of well-defined objectives and actions with clear, proven Union added value, and concentrate support on a smaller number of activities in priority areas.
Kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega peaks programm keskenduma selgelt määratletud eesmärkidele ja meetmetele, millel on liidu jaoks ilmne ja tõendatud lisaväärtus, ja suunama toetuse väiksemale hulgale meetmetele prioriteetsetes valdkondades.
The emphasis should be placed, in accordance with the principle of subsidiarity, on areas where there are clear cross-border or internal market issues at stake, or where there are significant advantages and efficiency gains from collaboration at Union level.
Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuleks rõhk asetada valdkondadele, kus on tegemist selgete piiriüleste või siseturu küsimustega või kus liidu tasandi koostöö annab olulisi eeliseid ja parandab tõhusust.
The Programme should be a means of promoting actions in areas where there is a Union added value that can be demonstrated on the basis of the following: exchanging good practices between Member States; supporting networks for knowledge sharing or mutual learning; addressing cross-border threats to reduce their risks and mitigate their consequences; addressing certain issues relating to the internal market where the Union has substantial legitimacy to ensure high-quality solutions across Member States; unlocking the potential of innovation in health; actions that could lead to a system for benchmarking to allow informed decision-making at Union level; improving efficiency by avoiding a waste of resources due to duplication and optimising the use of financial resources.
Programmiga tuleks edendada meetmeid valdkondades, kus on olemas liidu lisaväärtus, mida saaks tõendada järgmiste näitajate alusel: heade tavade vahetamine liikmesriikide vahel; teadmiste vahetamise või vastastikuse õppe võrgustike toetamine; piiriüleste ohtude käsitlemine riskide vähendamiseks ja nende tagajärgede leevendamiseks; teatavate siseturuga seotud küsimuste käsitlemine, mille puhul on liidul märkimisväärsed õigused, et tagada kvaliteetsete lahenduste elluviimine kõigis liikmesriikides; innovatsiooni potentsiaali avamine tervise valdkonnas; meetmed, mille tulemusel võidakse luua võrdleva analüüsi süsteem, et võimaldada teadlike otsuste tegemist liidu tasandil; suurem tõhusus topelttööst põhjustatud ressursside raiskamise ärahoidmise ja rahaliste vahendite kasutamise optimeerimise teel.
The implementation of the Programme should be such that the responsibilities of the Member States, for the definition of their health policy and for the organisation and delivery of health services and medical care, are respected.
Programmi rakendamisel tuleks võtta arvesse liikmesriikide vastutust oma tervisepoliitika määratlemisel ning terviseteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel.
The WHO European Health Report 2009 identifies scope for increasing investment in public health and health systems.
WHO 2009. aasta Euroopa terviseraportis määrati kindlaks rahvatervisesse ja tervishoiusüsteemidesse tehtavate investeeringute suurendamise ulatus.
In that regard, Member States are encouraged to identify health improvement as a priority in their national programmes and to benefit from better awareness of the possibilities of Union funding for health.
Seoses sellega julgustatakse liikmesriike määrama tervise parandamise oma riigisiseste programmide üheks prioriteediks ja paremini kasutama teadmisi liidupoolse rahastamise võimalustest tervise valdkonnas.
Therefore, the Programme should facilitate the uptake of its results into national health policies.
Sellest tulenevalt peaks programm hõlbustama programmi tulemuste ülevõtmist riikide tervisepoliitikatesse.
Innovation in health should be understood as a public health strategy which is not limited to technological advances in terms of products and services.
Innovatsiooni tervisevaldkonnas tuleks käsitada rahvatervise strateegiana, mis ei piirdu vaid tehnoloogiliste edusammudega asjakohaste toodete ja teenuste puhul.
Fostering innovation in the field of public health interventions, prevention strategies, health system management and in the organisation and provision of health services and medical care, including health promotion and disease prevention interventions, has the potential to improve public health outcomes, enhance the quality of care to patients and respond to unmet needs, and also to foster the competitiveness of stakeholders and to improve the cost-efficiency and sustainability of health services and medical care.
Innovatsiooni soodustamisega rahvatervise valdkonna meetmetes, ennetusstrateegiates, tervishoiusüsteemi juhtimisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja osutamisel, sealhulgas haiguste ennetamisel ja tervise edendamise meetmete võtmisel saab parandada tulemusi rahvatervise valdkonnas, parandada patsientide ravi kvaliteeti ja täita rahuldamata vajadusi ning samuti suurendada sidusrühmade konkurentsivõimet ja parandada terviseteenuste ja arstiabi kulutõhusust ja jätkusuutlikkust.
Therefore, the Programme should facilitate the voluntary uptake of innovation in health, taking into account the common values and principles in European Union Health Systems as set out in the Council Conclusions of 2 June 2006 [6].
Sellest tulenevalt peaks programm hõlbustama innovatsiooni vabatahtlikku lülitamist tervisevaldkonda, võttes arvesse Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, mis on esitatud nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes [6].
The Programme should, in particular in the context of the economic crisis, contribute to addressing health inequalities and the promotion of equity and solidarity through actions under the different objectives and by encouraging and facilitating the exchange of good practices.
Programm peaks aitama lahendada tervisest tingitud ebavõrdsuse küsimust ning edendama võrdsust ja solidaarsust, eriti majanduskriisi tingimustes, tehes seda erinevate eesmärkide kohaste meetmete abil ning julgustades ja soodustades parimate tavade vahetamist.
Pursuant to Articles 8 and 10 TFEU, the Union is to promote equality between men and women and aim to combat discrimination.
ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt edendab liit meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja püüab võidelda diskrimineerimisega.
Accordingly, the Programme should support the mainstreaming of gender equality and anti-discrimination objectives in all its actions.
Vastavalt sellele peaks programm toetama soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise eesmärkide arvestamist kõikides programmiga hõlmatud meetmetes.
Patients need to be empowered, inter alia by enhancing health literacy, to manage their health and their healthcare more pro-actively, to prevent poor health and make informed choices.
Patsientidele tuleb tagada muu hulgas tervisealase teadlikkuse parandamise teel võimalused tegeleda aktiivsemalt oma tervise ja tervishoiuga, ennetada tervise halvenemist ning teha teadlikke valikuid.
The transparency of healthcare activities and systems and the availability of reliable, independent and user-friendly information to patients should be optimised.
Optimeerida tuleks tervishoiumeetmete ja -süsteemide läbipaistvust ning usaldusväärse, sõltumatu ja kasutajasõbraliku teabe kättesaadavust patsientidele.
Healthcare practices should be informed by feedback from, and communication with, patients.
Tervishoiuteenuste osutajad peaksid saama patsientidelt tagasisidet ja nendega suhtlema.
Support for Member States, patient organisations and stakeholders is essential and should be coordinated at Union level in order to help patients in an effective manner, in particular those affected by rare diseases, to benefit from cross-border healthcare.
Liikmesriikide, patsiendiorganisatsioonide ja sidusrühmade toetus on oluline ning seda tuleks kooskõlastada liidu tasandil, et tõhusalt aidata patsientidel, eelkõige haruldaste haiguste põdejatel, kasutada piiriüleseid tervishoiuteenuseid.
Reducing the burden of resistant infections and healthcare associated infections and securing the availability of effective antimicrobials is essential for the efficiency of health systems and for the safety of patients.
Tervishoiusüsteemide tõhususe ja patsientide turvalisuse nimel on oluline vähendada resistentsete ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste levikut ning tagada tõhusate antimikroobsete ravimite kättesaadavus.
The Programme should support sustained efforts to improve methods of analysis to detect and prevent antimicrobial resistance and improve networking among all healthcare actors, including the veterinary sector, in relation to dealing with antimicrobial resistance.
Programmiga tuleks toetada järjepidevaid jõupingutusi, mille eesmärk on parandada antimikroobse resistentsuse tuvastamise ja ennetamise analüüsi meetodeid ning edendada antimikroobse resistentsusega tegelemisel tervishoiutöötajate võrgustikke, sealhulgas veterinaarsektoris.
In the context of an ageing society, well-directed investments to promote health and prevent diseases can increase the number of 'healthy life years' and thus enable the elderly to enjoy a healthy and active life as they get older.
Vananevas ühiskonnas võivad tervise edendamiseks ja haiguste ennetamiseks mõeldud hästi suunatud investeeringud suurendada tervena elatud aastate arvu ning seega võimaldada eakatel jätkata vananedes tervet ja aktiivset elu.
Chronic diseases are responsible for over 80 % of premature mortality in the Union.
Kroonilised haigused põhjustavad üle 80 % enneaegsetest surmadest liidus.
The Programme should identify, disseminate and promote the uptake of evidence-based and good practices for cost-effective health promotion and disease prevention measures focused in particular on the key risk factors, such as tobacco use, drug use, harmful use of alcohol and unhealthy dietary habits, obesity and physical inactivity, as well as on HIV/AIDS, tuberculosis and hepatitis.
Programmiga tuleks kindlaks määrata tõenduspõhised head tavad tervise edendamise ja haiguste ennetamise eesmärgil kulutõhusate meetmete võtmiseks, milles keskendutakse eelkõige peamistele riskiteguritele, nagu tubaka ja uimastite tarvitamisele, alkoholi kuritarvitamisele ning ebatervislikule toitumisele, rasvumisele ja vähesele liikuvusele, samuti HIVile/AIDSile, tuberkuloosile ja hepatiidile, ning neid tavasid levitada ja nende kasutuselevõttu toetada.
Effective prevention would contribute to increasing the financial sustainability of healthcare systems.
Tõhus ennetustegevus aitaks parandada tervishoiusüsteemide finantsilist jätkusuutlikkust.
Operating within a gender sensitive framework, the Programme should contribute to disease prevention in all its aspects (primary, secondary and tertiary prevention) and throughout the lifetime of the Union's citizens, to health promotion and the fostering of supportive environments for healthy lifestyles, taking into account underlying factors of a social and environmental nature as well as the impact on health of certain disabilities.
Programm peaks soolisi erisusi arvestavas raamistikus toimides kaasa aitama haiguste ennetamisele kõikides selle aspektides (esmases, teiseses ja kolmandas) ning liidu kodanike kogu eluea jooksul, tervise edendamisele ja tervislikke eluviise soosivate keskkondade loomisele, võttes arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud taustategureid ning samuti teatavate puuete mõju tervisele.
In order to minimise the public health consequences of cross-border threats to health as set out in Decision No 1082/2013/EU of the European Parliament and of the Council [7], which could range from mass contamination caused by chemical incidents to pandemics, like those unleashed recently by E. coli, influenza strain H1N1 or SARS (severe acute respiratory syndrome), or health effects resulting from increasing population movements, the Programme should contribute to the creation and maintenance of robust mechanisms and tools to detect, assess and manage major cross-border health threats.
Selleks et minimeerida selliste piiriüleste terviseohtude mõju rahvatervisele, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1082/2013/EL [7] ja mis võivad ulatuda kemikaalidega seotud õnnetuste tagajärjel tekkinud ulatuslikust reostusest kuni pandeemiateni, nagu hiljutised E. coli, H1N1 või SARSi (raskekujuline äge respiratoorne sündroom) puhangud, või rahvastiku suureneva liikuvuse mõju tervisele, peaks programm aitama luua ja töökorras hoida vastupidavaid mehhanisme suurte piiriüleste terviseohtude tuvastamiseks, hindamiseks ja lahendamiseks.
Due to the nature of those threats, the Programme should support coordinated public health measures at Union level to address different aspects of cross-border health threats, building on preparedness and response planning, robust and reliable risk assessment and a strong risk and crisis management framework.
Selliste ohtude laadi tõttu tuleks programmiga toetada liidu tasandil koordineeritud rahvatervise meetmeid, millega käsitleda piiriüleste terviseohtude erinevaid aspekte ning mis tuginevad valmisoleku ja reageerimise planeerimisele, vastupidavale ja usaldusväärsele riskihindamisele ning tugevale riskijuhtimis- ja kriisiohjeraamistikule.
In that context, it is important that the Programme benefit from complementarity with the work programme of the European Centre for disease prevention and control, established by Regulation (EC) No 851/2004 of the European Parliament and of the Council [8], in the fight against communicable diseases and the activities supported under the Union programmes for research and innovation.
Seda arvesse võttes tuleks programmile oluliselt kasuks vastastikune täiendavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 [8] loodud haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse töökavaga võitluses nakkushaiguste vastu ning liidu teadusuuringute- ja innovatsiooniprogrammide raames toetatavate meetmetega.
Special efforts should be undertaken to ensure coherence and synergies between the Programme and global health work carried out under other Union programmes and instruments that address, in particular, the areas of influenza, HIV/AIDS, tuberculosis and other cross-border health threats in third countries.
Erilisi jõupingutusi tuleks teha selleks, et tagada ühtsus ja sünergia programmi ja muude liidu programmide alusel tervisevaldkonnas ülemaailmsel tasandil tehtava töö ning vahendite vahel, mille raames käsitletakse esmajoones grippi, HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja muid piiriüleseid terviseohte käsitlevaid valdkondi kolmandates riikides.
It should be possible for action under the Programme to also cover cross-border health threats caused by biological and chemical incidents, environment and climate change.
Programmi kohaselt võetavate meetmetega peaks olema võimalik hõlmata ka piiriüleseid terviseohte, mis tulenevad bioloogiliste või keemiliste ainetega toimunud õnnetustest, keskkonnast ja kliimamuutusest.
In accordance with Article 114 TFEU, a high level of health protection should be ensured in the legislation adopted by the Union for the establishment and the functioning of the internal market.
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 tuleks siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu õigusaktidega tagada tervisekaitse kõrge tase.
In line with that objective, the Programme should undertake special efforts to support actions required by, and contributing to, the aims of Union legislation in the fields of communicable diseases and other health threats, human tissues and cells, blood, human organs, medical devices, medicinal products, patients' rights in cross-border healthcare, and tobacco products and tobacco advertising.
Seda eesmärki silmas pidades tuleks programmi raames teha erilisi jõupingutusi, et toetada meetmeid, mis on nõutavad liidu õigusaktidega nakkushaiguste ja muude terviseohtude, inimkudede ja -rakkude, vere, inimorganite, meditsiiniseadmete, ravimite, piiriüleses tervishoius ettenähtud patsiendiõiguste ning tubakatoodete ja tubaka reklaami valdkonnas ning mis toetavad nendes õigusaktides seatud eesmärkide saavutamist.
The Programme should contribute to evidence-based decision-making by fostering a health information and knowledge system, taking into account relevant activities carried out by international organisations, such as the WHO and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD).
Programmiga tuleks toetada tõenduspõhiste otsuste tegemist, edendades terviseteabe- ja oskusteabesüsteemi, võttes arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks WHO ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) asjakohast tegevust.
That system should consist of, inter alia, the use of existing instruments and, as appropriate, further development of standardised health information and tools for monitoring health, collection and analysis of health data, support to the Scientific Committees set up in accordance with Commission Decision 2008/721/EC [9] and the wide dissemination of the results of the Programme.
Kõnealune süsteem peaks muu hulgas hõlmama olemasolevate vahendite kasutamist ning asjakohasel juhul tervisealase olukorra seireks mõeldud standarditud terviseteabe ja -vahendite edasiarendamist, terviseandmete kogumist ja analüüsi, komisjoni otsusega 2008/721/EÜ [9] loodud teaduskomiteede toetamist ning programmi tulemuste ulatuslikku levitamist.
Union policy in the field of health is aimed at complementing and supporting national health policies, encouraging cooperation between Member States and promoting the coordination between their programmes.
Liidu tervisepoliitika eesmärk on täiendada ja toetada riikide tervisepoliitikat, soodustada liikmesriikidevahelist koostööd ning edendada riikide programmide kooskõlastamist.
The exchange of good practices is a key instrument of that policy.
Heade tavade vahetamine on selle poliitika elluviimise peamiseks vahendiks.
Such exchange should enable national authorities to benefit from efficient solutions developed in other Member States, reduce duplication of efforts and increase value for money by promoting innovative solutions in the field of health.
Tavade vahetamine peaks võimaldama riikide ametiasutustel saada kasu teistes liikmesriikides välja töötatud tõhusatest lahendustest, vähendama jõupingutuste kattumist ning suurendama kulutuste tasuvust, edendades innovaatilisi lahendusi tervisevaldkonnas.
Therefore, the Programme should focus mainly on cooperation with the competent authorities that are responsible for health in the Member States and provide incentives for a wider participation of all Member States as recommended in the evaluations of the previous health programmes.
Sellest tulenevalt peaks programm keskenduma peamiselt koostööle liikmesriikide tervisevaldkonnas pädevate asutustega ja looma stiimuleid kõigi liikmesriikide ulatuslikumaks osalemiseks, nagu soovitati eelmiste tervisevaldkonna programmide hinnangutes.