natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EIT's approach to funding will be firmly based on a strong leverage effect, mobilising both public and private funds at national and Union level, and it will be communicated, in a transparent manner, to the Member States and relevant stakeholders.
EIT seab rahastamise puhul kindlalt sihiks suure võimendava mõju, mis saavutatakse nii avaliku kui ka erasektori vahendite koondamisega riiklikul ja liidu tasandil ning millest teavitatakse läbipaistval viisil liikmesriike ja asjaomaseid sidusrühmi.
Moreover, it will employ entirely new vehicles for targeted support to individual activities through the EIT Foundation.
Peale selle võtab EIT kasutusele täiesti uued vahendid, et anda instituudi fondist sihtotstarbelist abi konkreetse tegevuse jaoks.
Linking regional development to European opportunities
Regionaalarengu sidumine Euroopa võimalustega
Through the KICs and their co-location centres – nodes of excellence, bringing together higher education, research and business partners in a given geographical location – the EIT will also be linked to regional policy.
Tänu teadmis- ja innovaatikakogukondade ning nende ühispaiknemiskeskustele – kindla geograafilise asukohaga keskustele, kuhu on koondatud tipptasemel partnerid kõrgharidus-, teadus- ja ärimaailmast – on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut seotud ka regionaalpoliitikaga.
In particular, it shall ensure a better connection between higher education institutions, the labour market and regional innovation and growth, in the context of regional and national smart specialisation strategies.
See tagab piirkondlike ja riiklike nutika spetsialiseerumise strateegiate raames eeskätt parema seose kõrgharidust pakkuvate asutuste, tööturu ning piirkondliku innovatsiooni ja majanduskasvu vahel.
In doing so, it will contribute to the objectives of the Union's cohesion policy.
Sel viisil aidatakse kaasa liidu ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele.
COM (2011)0112.
COM(2011)0112.
World Energy Outlook 2008, OECD- IEA, 2008.
Maailma energiaaruanne, OECD-IEA, 2008.
Commission White Paper "Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system" (COM(2011)0144).
Komisjoni valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144).
"Vehicles" is to be understood in a broad sense, including all means of transport.
Mõistet „sõidukid” tuleb mõista laias tähenduses, kuna see hõlmab kõiki transpordivahendeid.
IPCC 4th Assessment Report, 2007, (www.ipcc.ch).
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 4. hinnanguaruanne, 2007, (www.ipcc.ch).
COM (2011)0571.
COM(2011)0571.
COM (2009)0147.
COM(2009)0147.
Directive 2007/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on the assessment and management of flood risks (OJ L 288, 6.11.2007, p. 27).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ, üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (ELT L 288, 6.11.2007, lk 27).
Breakdown of the budget
Eelarve jaotumine
The indicative breakdown for Horizon 2020 is as follows:
Programmi „Horisont 2020” vahendite soovituslik jaotus on järgmine:
EUR million in current prices
Miljonit eurot jooksevhindades
I Excellent science, of which:
I Tipptasemel teadus, millest:
Research infrastructures
Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid
II Industrial leadership, of which:
II Juhtpositsioon tööstuses, millest:
Leadership in enabling and industrial technologies [1], [4]
Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas [1], [4]
Access to risk finance [2]
Riskikapitali kättesaadavus [2]
Innovation in SMEs [3]
Innovatsioon väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates [3]
III Societal challenges, of which [4]
III Ühiskondlikud väljakutsed, millest [4]
Secure societies – Protecting freedom and security of Europe and its citizens
Turvaline ühiskond - Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine.
IV Spreading excellence and widening participation
IV Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine
V Science with and for society
V Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks
VI Non-nuclear direct actions of the Joint Research Centre (JRC)
VI Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda
VII The European Institute of Innovation and Technology (EIT)
VII Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)
Including EUR 7711 million for Information and Communication Technologies (ICT) of which EUR 1594 million for photonics and micro-and nanoelectronics, EUR 3851 million for nanotechnologies, advanced materials and advanced manufacturing and processing, EUR 516 million for biotechnology and EUR 1479 million for space.
Sealhulgas 7711 miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, millest 1594 miljonit eurot fotoonika ning mikro- ja nanoelektroonikale, 3851 miljonit eurot nanotehnoloogiale, kõrgtehnoloogilistele materjalidele ning kõrgtehnoloogilisele tootmisele ja töötlemisele, 516 miljonit eurot biotehnoloogiale ja 1479 miljonit eurot kosmosevaldkonnale.
As a result, EUR 5961 million will be available to support Key Enabling Technologies.
Selle tulemusena on 5961 miljonit eurot ette nähtud progressi võimaldavate tehnoloogiate rahastamiseks.
Around EUR 994 million of this amount may go towards the implementation of Strategic Energy Technology Plan (SET Plan) projects.
Ligikaudu 994 miljonit eurot sellest summast on ette nähtud energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) projektide rakendamiseks.
Around one third of this may go to SMEs.
Ligikaudu üks kolmandik sellest võib minna VKEdele.
Within the target of allocating a minimum of 20 % of the total combined budgets for the specific objective 'Leadership in enabling and industrial technologies' and the priority 'Societal challenges' for SMEs, a minimum of 5 % of those combined budgets will be initially allocated to the dedicated SME instrument.
Eesmärgi raames anda erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette nähtud toetuste kogueelarvest vähemalt 20 % VKEdele, eraldatakse esialgu VKEde vahendile vähemalt 5 % nende toetuste kogueelarvest.
A minimum of 7 % of the total budgets of the specific objective 'Leadership in enabling and industrial technologies' and the priority 'Societal challenges' will be allocated to the dedicated SME instrument averaged over the duration of Horizon 2020.
VKEde vahendile eraldatakse programmi „Horisont 2020” kestuse jooksul keskmiselt vähemalt 7 % erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette nähtud toetuste kogueelarvest.
The Fast Track to Innovation (FTI) pilot actions will be funded from the specific objective 'Leadership in enabling and industrial technologies' and from the relevant specific objectives of the priority 'Societal challenges'.
Innovatsiooni kiirtee katsemeetmeid rahastatakse erieesmärkidest „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” asjaomastest erieesmärkidest.
A sufficient number of projects will be launched in order to allow a full evaluation of the FTI pilot.
Algatatakse piisav arv projekte, et võimaldada katsemeetmete täielikku hindamist.
In its Communication of 29 June 2011 entitled 'A Budget for Europe 2020', the Commission proposed to address with a single common strategic framework for research and innovation the areas covered by the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) ('the Seventh Framework Programme') adopted by Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council [10], and the innovation part of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007 to 2013) established by Decision No 1639/2006/EC of the European Parliament and of the Council [11], as well as the European Institute of Innovation and Technology (the 'EIT') established by Regulation (EC) No 294/2008 of the European Parliament and of the Council [12], in order to contribute to attaining the Europe 2020 strategy target of raising spending on research and development to 3 % of GDP by 2020.
29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” tegi komisjon ettepaneku kasutada ühist strateegilist teadusuuringute ja innovatsiooni raamistikku, et tegeleda valdkondadega, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ [10] kehtestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007-2013) (edaspidi "seitsmes raamprogramm"), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ [11] kehtestatud konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (2007-2013) innovatsiooniosa ning samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 [12] asutatud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi "EIT"), et täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärk suurendada teadus- ja arendustegevuse jaoks tehtavaid kulutusi 2020. aastaks 3 % ni SKPst.
In that Communication, the Commission also committed to mainstream climate change into Union spending programmes and to direct at least 20 % of the general budget of the Union to climate-related objectives.
Selles teatises lisas komisjon liidu rahastamiskavadesse ka kliimamuutuste teema ja kohustus suunama vähemalt 20 % liidu üldeelarvest kliimaga seotud projektidele.
The general objective of Horizon 2020 is to contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union by leveraging additional research, development and innovation funding and by contributing to attaining research and development targets, including the target of 3 % of GDP for research and development across the Union by 2020.
Programmi „Horisont 2020” üldeesmärk on aidata ehitada liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhine ühiskond ja majandus, leides teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks lisaraha ning aidates saavutada teadus- ja arendustegevuse eesmärke, sealhulgas eesmärki viia 2020. aastaks teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamine kogu liidus 3 %ni SKPst.
It shall thereby support the implementation of the Europe 2020 strategy and other Union policies, as well as the achievement and functioning of the European Research Area (ERA).
Nii toetab programm strateegia „Euroopa 2020” ja liidu teiste poliitikate elluviimist ning Euroopa teadusruumi loomist ja toimimist.
Where necessary and duly justified, appropriations may be entered in the Horizon 2020 budget beyond 2020 to cover technical and administrative assistance expenses, in order to enable the management of actions not yet completed by 31 December 2020.
Vajaduse korral ja piisavalt põhjendatud juhtudel võib tehnilise ja haldusabi kulutuste katmiseks ette nähtud assigneeringud lisada programmi „Horisont 2020” eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 31. detsembriks 2020 lõpule viimata meetmeid.
Horizon 2020 shall fund neither the construction nor the operation of the Galileo programme, the Copernicus programme or the European Joint Undertaking for ITER.
Programmiga „Horisont 2020” ei rahastata Galileo, Copernicuse või ITERi Euroopa ühisettevõtte ülesehitamist ega käitamist.
FET shall address the entire spectrum of science-driven innovation:
Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on suunatud teaduspõhisele innovatsioonile:
from bottom-up, small-scale early explorations of embryonic and fragile ideas to building new research and innovation communities around transformative emerging research areas and large collaborative research initiatives built around a research agenda aiming to achieve ambitious and visionary goals.
alates õrnade kujunemisjärgus ideede varasest väikesemahulisest uurimisest alt üles põhimõttel kuni uute teadus- ja innovaatikakogukondade loomiseni kujunemisjärgus pöördelistes uurimisvaldkondades ning suurte ühiste teadusuuringute algatamiseni ambitsioonikate visionaarsete eesmärkide saavutamiseks koostatud tegevuskava alusel.
The Union has recognised research leadership in nanosciences and nanotechnologies with a projection of some 4000 companies in the Union by 2015.
Liidul on nanoteaduste ja -tehnoloogia teadusuuringutes tunnustatud juhtpositsioon ja prognooside kohaselt on 2015. aastaks liidus selle valdkonna ettevõtteid umbes 4000.
This research leadership must be maintained and amplified and further translated into practical use and commercialisation.
Seda juhtpositsiooni teadusuuringutes tuleb säilitada ja suurendada ning seejärel tuleb tulemused viia praktilisse kasutusse ja ärikasutusse.
The manufacturing sector is of high importance to the European economy, contributing to around 17 % of GDP and accounting for some 22 million jobs in the Union in 2007.
Tootmissektor on Euroopa majandusele väga tähtis, sest andis liidus 2007. aastal umbes 17 % SKPst ja ligikaudu 22 miljonit töökohta.
With the lowering of economic barriers to trade and the enabling effect of communications technology, manufacturing is subject to strong competition and has been gravitating to countries of lowest overall cost.
Majanduslike tõkete vähenemise ja kommunikatsioonitehnoloogia progressi võimaldava mõju tõttu on tootmises tihe konkurents ning tootmine on liikunud riikidesse, kus üldkulud on kõige väiksemad.
The Debt and Equity facilities, supported by a set of accompanying measures, will support the achievement of Horizon 2020 policy objectives. To this end, they will be dedicated to consolidating and raising the quality of Europe's science base;
Laenu- ja omakapitalivahend, mida toetavad kaasnevad meetmed, aitab saavutada programmi „Horisont 2020” poliitikaeesmärke.
The target final beneficiaries shall potentially be legal entities of all sizes that can borrow and repay money and, in particular, SMEs with the potential to carry out innovation and grow rapidly; mid-caps and large firms; universities and research institutions; research infrastructures and innovation infrastructures; public-private partnerships;
Lõplikud toetusesaajad on mis tahes suurusega õigussubjektid, kes võivad raha laenata ja tagasi maksta, eelkõige innovatsiooni ja kiire kasvupotentsiaaliga VKEd, keskmise turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted ja suurettevõtted, ülikoolid ja teadusasutused, teadus- ja innovatsiooniinfrastruktuurid, avaliku ja erasektori partnerlused ja eriotstarbelised majandusüksused või projektid.
and special-purpose vehicles or projects. The funding of the Debt facility shall have two main components:
Laenuvahendil on kaks põhiosa:
Agriculture accounts for about 10 % of Union greenhouse gas emissions, and while declining in Europe, global emissions from agriculture are projected to increase up to 20 % by 2030.
Põllumajandus tekitab ligikaudu 10 % liidu kasvuhoonegaasi heitest ja samal ajal, kui heitkogused Euroopas vähenevad, suureneb ülemaailmne põllumajanduse tekitatav heide prognooside kohaselt 2030. aastaks kuni 20 %.
Furthermore, Europe will need to ensure sufficient and sustainably produced supplies of raw materials, energy and industrial products, under conditions of decreasing fossil carbon resources (oil and liquid gas production expected to decrease by about 60 % by 2050), while maintaining its competitiveness.
Olukorras, kus fossiilse süsiniku varud vähenevad (oletatavalt väheneb nafta ja vedelgaasi tootmine 2050. aastaks ligikaudu 60 %), peab Euroopa tagama ka piisava ja säästvalt toodetud tooraine-, energia- ja tööstustoodangu varu ning säilitama samal ajal oma konkurentsivõime.
The bioeconomy represents a large and growing market estimated to be worth over EUR 2 trillion, providing 20 million jobs and accounting for 9 % of total employment in the Union in 2009.
Biomajandus kujutab endast suurt ja kasvavat turgu, mille väärtus on hinnangute kohaselt enam kui 2 triljonit eurot, mis pakub 20 miljonit töökohta ja mis moodustas 2009. aastal 9 % liidu kogutööhõivest.
Investments in research and innovation under this societal challenge will enable Europe to take leadership in the concerned markets and will play a role in achieving the goals of the Europe 2020 strategy and its flagship initiatives 'Innovation Union' and 'Resource-efficient Europe'.
Kõnealuste ühiskondlike väljakutse raames tehtavad investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni võimaldavad Euroopal asuda asjaomasel turul juhtrolli ja neil on oma osa strateegia „Euroopa 2020” ning selle juhtalgatuste „Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” eesmärkide täitmises.
This trend would lead to total dependence on oil and gas imports by 2050.
Niisugune suundumus tooks 2050. aastaks kaasa täieliku sõltuvuse nafta- ja gaasiimpordist.
Faced with volatile energy prices on the world market, coupled with concerns over security of supply, European industries and consumers are spending an increasing share of their income on energy.
Maailmaturu kõikuvate energiahindade ja energia varustuskindlusega seotud probleemide tingimustes kulutavad Euroopa tööstus ja tarbijad aina suurema osa oma sissetulekust energiale.
Research and innovation, driven by policy objectives and focused on the key challenges, shall contribute substantially to achieve the Union's targets of limiting global temperature increase to 2 °C, cutting 60 % of CO2 emissions from transport, drastically reducing congestion and accident costs, and virtually eradicating road deaths by 2050 [13] Commission White Paper "Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system" (COM(2011)0144). .
Poliitilistest eesmärkidest ajendatud ning peamistele probleemidele keskenduvad teadusuuringud ja innovatsioon aitavad olulisel määral kaasa sellele, et liit saavutaks oma eesmärgi piirata maailma keskmist temperatuuri tõusu 2 °C-ni, kärpides [13] Komisjoni valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144). transpordisektori tekitatavaid CO2 heitkoguseid 60 %.
Accelerating the development and deployment of new technologies and innovative solutions for vehicles [14], infrastructures and transport management will be essential to achieve a cleaner, safer, more secure, accessible and more efficient intermodal and multimodal transport system in the Union; to deliver the results necessary to mitigate climate change and improve resource efficiency;
Sõidukite [14], infrastruktuuride ja transpordijuhtimise jaoks ette nähtud uue tehnoloogia ja innovatiivsete lahenduste väljatöötamise ja rakendamise kiirendamine on peamine vahend, mille abil on võimalik jõuda liidus puhtama, ohutuma, turvalisema, kättesaadavama ja tõhusama ühend- ja mitmeliigilise transpordisüsteemini, saavutada kliimamuutuste leevendamiseks ja ressursitõhususe parandamiseks vajalikud tulemused, et säilitada Euroopa juhtroll transpordiga seotud toodete ja teenuste maailmaturul.
These objectives cannot be achieved through fragmented national efforts alone. Union level funding of transport research and innovation will complement Member States' activities by focusing on activities with a clear European added value.
Transpordialaste teadusuuringute ja innovatsiooni liidu tasandil rahastamine, mis on suunatud selge Euroopa lisaväärtusega tegevustele, täiendab liikmesriikide tegevust.
The focus of activities shall be to reduce congestion, improve accessibility, interoperability and passenger choices, and to match user needs by developing and promoting integrated door-to-door transport, mobility management and logistics; to enhance intermodality and the deployment of smart planning and management solutions; and to drastically reduce the occurrence of accidents and the impact of security threats.
Tegevused keskenduvad sellele, kuidas vähendada liiklusummikuid, parandada kättesaadavust, koostalitlusvõimet ja reisijate valikuvõimalusi ning vastata tarbijate vajadustele tervikliku uksest ukseni transpordi, liikuvuse juhtimise ja logistika arendamise ja edendamise kaudu, kuidas tõhustada ühendvedusid ning nutikate planeerimis- ja juhtimislahenduste kasutuselevõttu ning kuidas vähendada olulisel määral õnnetusi ja turvalisusohtude tagajärgi.
Partners for this approach will include international, European and national policy makers, international and Member State research and innovation programmes, European business and industry, the European Environment Agency and national environment agencies, and other relevant stakeholders.
Partneriteks sellise kava juures on rahvusvahelised, Euroopa ja siseriiklikud poliitikakujundajad, rahvusvahelised ja liikmesriikide teadusuuringute- ja innovatsiooniprogrammid, Euroopa ettevõtlus- ja tööstussektor, Euroopa Keskkonnaamet ja riiklikud keskkonnaametid ning muud asjaomased sidusrühmad.
In addition to bilateral and regional cooperation, Union level actions will also support relevant international efforts and initiatives, including the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), the Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES) and the Group on Earth Observations (GEO).
Lisaks kahepoolsele ja piirkondlikule koostööle toetatakse liidu tasandi meetmetega ka asjakohaseid rahvusvahelisi jõupingutusi ja algatusi, sealhulgas valitsustevahelist kliimamuutuste rühma, valitsustevahelist elurikkust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlevat teaduslik-poliitilist foorumit ning ülemaailmset riikidevahelist seiretegevust koordineerivat organisatsiooni GEO.
assessing impacts at global, regional and local level, and vulnerabilities;
hinnata mõju ülemaailmsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning nõrku kohti;
Activities shall focus on furthering our understanding of biodiversity and the functioning of ecosystems, their interactions with social systems and their role in sustaining the economy and human well-being; developing integrated approaches to address water-related challenges and the transition to sustainable management and use of water resources and services;
kuidas parandada meie arusaamist elurikkusest ja ökosüsteemide toimimisest, nende vastastikusest mõjust sotsiaalsüsteemidega ning nende rollist majanduse ja inimeste heaolu toetajana, kuidas töötada välja integreeritud lähenemisviisid veega seotud probleemide lahendamiseks ja üleminekuks veeressursside ja -teenuste jätkusuutlikule majandamisele ja kasutamisele;
and providing knowledge and tools for effective decision making and public engagement.
ning pakkuda teadmisi ja vahendeid tulemuslikuks otsusetegemiseks ja avalikkuse kaasamiseks.
Moreover, the number of Europeans aged over 65 is expected to rise significantly by 42 % from 87 million in 2010 to 124 million in 2030.
Lisaks sellele oodatakse ajavahemikul 2010–2030 üle 65-aastaste eurooplaste arvu olulist suurenemist (42 %), nimelt 87 miljonilt kuni 124 miljonile.
This presents a major challenge for the economy, society and the sustainability of public finances.
See kujutab endast peamist väljakutset majandusele, ühiskonnale ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.
The direct cost of crime, terrorism, illegal activities, violence and disasters in Europe has been estimated at least EUR 650 billion (about 5 % of the Union GDP) in 2010.
Kuritegevuse, terrorismi, ebaseadusliku tegevuse, vägivalla ja katastroofidega seotud otsesed kulud on Euroopas 2010. aastal hinnanguliselt vähemalt 650 miljardit eurot (umbes 5 % liidu SKPst).
Terrorism has shown its fatal consequences in several parts of Europe and worldwide costing many lives and important economic losses.
Terrorismi saatuslikud tagajärjed on ilmnenud mitmel pool Euroopas ja mujal maailmas, läinud maksma palju inimelusid ja põhjustanud suurt majanduslikku kahju.
a scale of resources, including human resources, in poles of excellence which is insufficient to compete globally; and an excessive number of barriers to collaboration within the knowledge triangle of higher education, research and innovation on a European level.
erainvesteeringute vähene kaasamine uurimis- ja arendustegevusse, tippteaduse keskuste ressursside, sealhulgas inimressursside ulatus, mis on üleilmses konkurentsis püsimiseks ebapiisav, ning liiga palju tõkkeid, mis takistavad kõrghariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni kolmnurgas Euroopa tasandi koostööd.