natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The party wrongly assumes that all the criteria referred to in the case-law have to be met at the same time; this is incorrect.
Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt – see ei ole nii.
According to the case-law, the Commission enjoys a wide discretion when defining the product scope [6], and has to base this assessment on the set of criteria developed by the Court of Justice of the European Union.
Kohtupraktika kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel lai otsustusõigus [6] ja ta peab oma hinnangus tuginema Euroopa Liidu Kohtu välja töötatud kriteeriumidele.
Often, as in the present case, some criteria may point in one direction and some in the other; in such a situation, the Commission needs to carry out a global assessment, as it has done in the present case.
Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud.
Therefore, this interested party erred in assuming that product types need to share all characteristics in order to fall the same product definition.
Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad.
Some users claimed that the so-called stainless steel wires ‘series 200’ should be excluded from the product scope.
Mõned kasutajad väitsid, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta.
In particular, they alleged this type was hardly produced by the Union industry.
Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda.
However, this claim is unfounded.
See väide ei ole siiski põhjendatud.
First, the fact that a certain product type is not produced by the Union industry is not a sufficient reason to exclude it from the scope of the investigation, where the production process is such that the Union producers could start producing the product type in question.
Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata.
Second, as for highly technical wires (see recital 12), it was found that these types of the product concerned have basic physical, chemical, and technical characteristics identical or similar to other types of the like product produced and sold by the Union industry.
Teiseks leiti – nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul (vt põhjendus 12) –, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu.
Alternatively, these users claimed that wire rod should be included in the definition of the product concerned.
Teiseks väitsid kõnealused kasutajad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat.
However, wire rod is the raw material used for the production of the product concerned but can also be used for the production of different products such as fasteners and nails.
Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel.
Therefore, contrary to the product under investigation, it does not constitute a finished steel product.
Erinevalt uurimisalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet.
Through the cold forming production process, the wire rod amongst other products can be transformed into the product concerned or a like product.
Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks.
On that basis, wire rod cannot be included in the product scope within the meaning of the basic Regulation.
Sellest tulenevalt ei saa valtstraati hõlmata toote määratlusega algmääruse tähenduses.
On the basis of the above, the definition of the product concerned and the like product in recitals 21 to 24 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus.
In recital 25 of the provisional Regulation, reference was made to the following schemes, which allegedly involve the granting of countervailing subsidies:
Ajutise määruse põhjenduses 25 viidati järgmistele kavadele, mis väidetavalt hõlmavad tasakaalustatavate subsiidiumide andmist:
Focus Market Scheme (‘FMS’);
sihtturgude kava (Focus Market Scheme – FM-kava);
Special Economic Zones/Export Oriented Units (‘SEZ/EOU’).
erimajandustsoonide / ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme – SEZ/EOU-kava).
The Union industry alleged that the Commission had failed to take into account a number of subsidy schemes, especially regional ones, and as a result believed that the subsidies found to be received by Indian producers were underestimated.
Liidu tootmisharu väitis, et komisjon ei olnud võtnud arvesse mitut, eelkõige regionaalset subsideerimiskava, ning leidis sellest tulenevalt, et India tootjate puhul kindlaks tehtud subsiidiume oli alahinnatud.
The allegation is unfounded.
Selline väide ei ole põhjendatud.
The Commission investigated all of the national and local subsidy schemes contained in the complaint.
Komisjon uuris kõiki kaebuses märgitud riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu.
However, the Commission found that during the IP the sampled exporting producers had received subsidies only with regard to the schemes listed in recital 14 above.
Komisjon leidis siiski, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud eksportivad tootjad saanud subsiidiume ainult seoses eespool põhjenduses 14 loetletud kavadega.
The Union industry also argued that, since in the parallel anti-dumping investigation the data submitted by the sampled Indian producers were found unreliable and Article 18 of Council Regulation (EC) No 1225/2009 [7] was applied, the corresponding Article 28 of the basic Regulation should have equally been applied in the current investigation.
Liidu tootmisharu väitis ka, et kuna andmed, mille valimisse kaasatud India tootjad esitasid paralleelse dumpinguvastase uurimise raames, leiti olevat usaldusväärsed ja kohaldati nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 [7] artiklit 18, oleks käesoleva uurimise raames pidanud samuti kohaldama algmääruse vastavat artiklit 28.
However, Article 28 of the basic Regulation applies only if its conditions are met, which has not been the case with regard to the information provided by the sampled Indian producers.
Algmääruse artiklit 28 kohaldatakse siiski ainult juhul, kui on täidetud selle tingimused. Valimisse kaasatud India tootjate esitatud teabega seoses see aga nii ei ole.
The investigation has shown that the DEPBS, the DDS and the AAS all form part of one subsidy mechanism, that is a duty drawback mechanism.
Uurimine on näidanud, et DEPB-kava, DD-kava ja eellubade kava on kõik ühe subsideerimismehhanismi, nimelt tollimaksu tagastamise mehhanismi osad.
India has used various types of this mechanism over a long time, modifying the individual sub-mechanisms frequently.
India on pikka aega kasutanud selle mehhanismi eri liike, muutes sageli üksikuid alammehhanisme.
The investigation has shown that it is appropriate to analyse these sub-mechanisms together, as exporters typically have to choose between them (they are mutually exclusive), and in the event one of the sub-mechanisms is discontinued, switch to another one.
Uurimine on näidanud, et neid alammehhanisme on asjakohane analüüsida koos, sest eksportijad peavad tavaliselt nende vahel valima (need on üksteist vastastikku välistavad) ja ühe alammehhanismi lõpetamise korral teise kasutamisele üle minema.
In the absence of other comments, recitals 25 to 28 of the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 25–28.
Duty Entitlement Passbook Scheme (‘DEPBS’)
Imporditollimaksude hüvitamise kava (DEPB-kava)
One of the sampled Indian exporting producers argued that the DEPBS should not be considered as a countervailing subsidy, since the purpose of the scheme is to offset customs duties on imports.
Üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja väitis, et DEPB-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude hüvitamine.
It was furthermore alleged that for the product under investigation, there is no domestic production of inputs, so that it is a reasonable assumption that all imports have been taxed at 5 %, and that the cap established by the Government of India (‘GOI’) ensures that there is no over-compensation.
Lisaks väideti, et uurimisaluse toote puhul puudub sisendite omamaine tootmine, mistõttu on mõistlik eeldada, et kogu import on maksustatud 5 %-ga ning et India valitsuse kehtestatud ülempiiri abil tagatakse, et ülemäärast hüvitamist ei toimu.
As explained in recital 38 of the provisional Regulation, this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in point (i) of Annex I, Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation.
Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, ei saa seda kava käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele.
In particular, an exporter benefiting from DEPBS is under no obligation actually to consume the goods imported free of duty in its production process and the amount of credit is not calculated in relation to the actual value of the inputs used.
Eelkõige ei ole DEPB-kava alusel kasu saav eksportija tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa oma tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole kasutatud sisendite tegelik väärtus.
The GOI has failed to establish a system which links the amount of duty exempted on the imported inputs with their consumption in the exported products.
India valitsus ei olnud kehtestanud süsteemi, mis seob imporditud sisendite tollimaksuvabastuse asjaomaste sisendite tarbimisega eksporditavates toodetes.
From their side, the companies benefitting from this scheme also did not have a mechanism in place to demonstrate that they did not receive any excess remission.
India valitsus väidab, et ka kava alusel kasu saavad äriühingud ei olnud seadnud sisse mehhanismi, mis näitaks, et nad ei saanud ülemäärast hüvitist.
In addition, regarding the non-existing of over-compensation in this specific case, the company failed to demonstrate that this was the case, it could for example have benefitted from compensation for other imported goods or it could have benefitted from compensation for imported inputs without having consumed it for the production of the product concerned.
Lisaks ei suutnud äriühing kõnealusel konkreetsel juhul tõestada, et ta ei saanud ülemäärast hüvitist. Ta oli võinud saada hüvitist näiteks muude imporditud kaupade eest või imporditud sisendite eest, mida ta ei kasutanud vaatlusaluse toote tootmiseks.
It also has to be noted that the statement that there is no domestic production of inputs is incorrect since at least one of the companies investigated produced this domestically while the other two investigated companies were purchasing from a domestic producer, and not from a domestic importing trader.
Samuti tuleb märkida, et väide sisendite omamaise tootmise puudumise kohta ei ole tõene, sest vähemalt üks uurimisega hõlmatud äriühingutest toodab neid oma riigis, samal ajal kui teised kaks uurimisega hõlmatud äriühingut ostsid neid omamaiselt tootjalt ja mitte omamaiselt importivalt ettevõtjalt.
Therefore, these arguments cannot be accepted.
Seetõttu ei saa nende väidetega nõustuda.
One party argued that in case of the sale of the DEPBS licence, the actual selling price was below the licence value and therefore the countervailing benefit was lower than the one provisionally established.
Üks huvitatud isik väitis, et DEPB-kava litsentsi müügi puhul oli tegelik müügihind litsentsi väärtusest väiksem ja sellepärast oli tasakaalustatav kasu esialgu kindlaksmääratust väiksem.
However, the benefit under this scheme was calculated on the basis of the amount of credit granted in the licence regardless of whether the licence was used to offset customs duties on imports or whether the licence was actually sold.
Kõneluse kava raames saadav kasu arvutati siiski litsentsi raames antud krediidi summa alusel, olenemata sellest, kas litsentsi kasutati imporditollimaksude hüvitamiseks või kas litsents tegelikult müüdi.
Any sale of a licence at a price less than its face value is a purely commercial decision which does not alter the amount of benefit received under this scheme.
Litsentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda kõnealuse kava raames saadud kasu suurust.
The GOI argued that the DEPBS has been withdrawn during the IP and therefore should not be countervailed.
India valitsus väitis, et DEPB-kava kohaldamine on uurimisperioodil lõpetatud ja sellepärast ei tuleks seda tasakaalustada.
They furthermore argued that since the duty drawback is not a successor programme of DEPB, DEPB may not be countervailed.
India valitsus väitis lisaks, et kuna tollimaksu tagastamise kava ei ole DEPB-kava järglane, ei või DEPB-kava tasakaalustada.
Indeed the DEPBS ceased to exist on 30 September 2011, during the IP.
DEPB-kava kohaldamine lõppes tõepoolest uurimisperioodi jooksul 30. septembril 2011. aastal.
However, the subsidisation continued to exist.
Kuid subsideerimine jätkus.
As an alternative to the DEPBS the exporters were found to receive benefits under AAS and especially DDS.
Leiti, et DEPB-kava alternatiivina said eksportijad kasu eellubade kava ja eelkõige DD-kava raames.
As described in recitals 42 to 44 of the provisional Regulation, AAS and DDS were adjusted to organise a smooth transition from the DEPBS.
Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 42–44, kohandati eellubade kava ja DD-kava eesmärgiga tagada sujuv üleminek DEPB-kava kohaldamiselt.
In addition, the nature of the benefits under the three schemes, i.e. revenue foregone in the form of exemption from customs duties, is exactly the same.
Ühtlasi on nende kolme kava alusel saadava kasu – st tulu, millest loobuti tollimaksuvabastuse andmisega – laad täpselt samasugune.
Companies have thus a choice which scheme to use for the offsetting of customs duties.
Seega on äriühingutel võimalus valida, millist kava tollimaksude hüvitamiseks kasutada.
Therefore, despite the fact that the DEPBS ceased to exist halfway through the IP, the subsidies granted by the GOI during the IP should be countervailed because the overarching system of benefits continued as, for the reasons set out above in recital 20, all duty drawback schemes form one subsidy mechanisms with different, often changing sub-mechanisms.
Sellepärast tuleks – olenemata asjaolust, et uurimisperioodi keskel lõpetati DEPB-kava kohaldamine – India valitsuse poolt uurimisperioodil antud subsiidiume tasakaalustada, sest jätkus üldise soodustuste süsteemi kohaldamine, kuna eespool põhjenduses 20 esitatud põhjustel moodustavad kõik tagastamise kavad ühe subsideerimismehhanismi, millel on erinevad ja sageli muutuvad alammehhanismid.
This argument can thus not be accepted.
Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
In its response to the definitive disclosure, the GOI reiterated its arguments concerning the withdrawal of the DEPBS after definitive disclosure.
Vastuses lõplikule avalikustamisele kordas India valitsus oma väiteid seoses DEPB-kava tühistamisega enne lõplikku avalikustamist.
However, since no new arguments were presented which would lead to a change in the conclusion with regard to the replacement of the subsidisation under the ceased DEPBS by the adjusted DDS, this argument cannot be accepted.
Kuna lõppenud DEPB-kava kohase subsideerimise asendamise kohta tehtud järelduse muutmiseks uusi seisukohti ei esitatud, ei saa selle väitega nõustuda.
In the absence of other comments, recitals 29 to 47 of the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29–47.
In addition, it was found that the Indian exporting producer KEI was using the DEPBS in the IP.
Lisaks leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries kasutas uurimisperioodil DEPB-kava.
The subsidy rate amounted to 0,50 %.
Subsiidiumi määr ulatus 0,50 %ni.
Duty Drawback Scheme (‘DDS’)
Tollimaksu tagastamise kava (DD-kava)
The GOI argued that the DDS should not be considered as a countervailing subsidy, since the purpose of the scheme is to offset import duties and excises taxes paid on inputs.
India valitsus väitis, et DD-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude ja sisenditelt makstud aktsiiside hüvitamine.
As explained in recitals 58 to 60 of the provisional Regulation this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in point (i) of Annex I, Annex II and Annex III of the basic Regulation.
Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 58–60, ei saa seda kava käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II ja III lisas sätestatud eeskirjadele.
In particular, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of point (i) of Annex I and Annexes II and III of the basic Regulation.
Eelkõige ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses.
Furthermore, an exporter is eligible for the DDS benefits regardless of whether it imports any input materials at all.
Pealegi on eksportijal õigus saada DD-kava alusel soodustusi, olenemata sellest, kas ta impordib sisendmaterjale või mitte.
To obtain the benefit, it is sufficient for an exporter simply to export goods without demonstrating that any input material was imported.
Soodustuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist.
The above was confirmed by the findings made at the visited companies and by the corresponding legislation, namely the GOI’s circular No 24/2001 as explained in recital 60 of the provisional Regulation.
Eespool esitatud teavet kinnitasid äriühingute külastamisel tehtud järeldused ja asjakohased õigusaktid, nimelt India valitsuse ringkiri nr 24/2001, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 60.
In addition, in its submission, the GOI admitted itself in paragraph 32 thereof that DDS may result in excess remission.
Lisaks tunnistas India valitsus ise esitatud teabe punktis 32, et DD-kava kohaldamine võib põhjustada ülemäärast hüvitamist.
Therefore, the GOI’s argument cannot be accepted.
Seetõttu ei saa India valitsuse väitega nõustuda.
The GOI further argued that, although the verification system for the consumption of inputs was not complete, in particular due to the high number of beneficiaries and the administrative burden involved in controlling all of them, the verification mechanism in place based on sampling should be accepted.
India valitsus väitis ka, et kuigi tarbitavate sisendite kontrolli süsteem ei olnud täielik tulenevalt eelkõige abisaajate suurest arvust ja nende kõigi kontrollimisega seotud halduskoormusest, tuleks väljavõttelisel uuringul põhinev olemasolev kontrollimehhanism vastuvõetavaks tunnistada.
This argument however cannot be accepted as it is not foreseen in Article 3(1)(a)(ii), point (i) of Annex I, Annex II or Annex III of the basic Regulation.
Selle väitega ei saa siiski nõustuda, sest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga ii, I lisa punktiga i, II ja III lisaga ei ole sellist väljavõttelist uuringut ette nähtud.
In the absence of other comments, recitals 48 to 64 of the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48–64.
In addition, it was found that the Indian exporting producer, KEI Industries, was using the DDS in the IP.
Lisaks leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries kasutas uurimisperioodil DD-kava.
The subsidy rate amounted to 0,29 %.
Subsiidiumi määr ulatus 0,29 %ni.
One of the sampled Indian exporting producers argued that the AAS should be considered as a duty drawback system, because the imported materials are used to produce exported goods.
Üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja väitis, et eellubade kava tuleks käsitada tollimaksu tagastamise süsteemina, sest imporditud materjale kasutatakse eksporditava kauba tootmiseks.
As explained in recital 76 of the provisional Regulation the sub-scheme used in the present case is not a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, ei saa praegusel juhul kasutatud allkava pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
It does not conform to the rules laid down in point (i) of Annex I, Annex II or Annex III of the basic Regulation.
See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II ja III lisas sätestatud eeskirjadele.
Moreover, the Standard Input Output Norms (‘SIONs’) for the product concerned were not sufficiently precise and they cannot constitute a verification system of actual consumption.
Peale selle, vaatlusaluse toote jaoks kehtestatud standardsed sisend- ja väljundnormid ei olnud piisavalt täpsed ning neid ei saa käsitada tegeliku tarbimise kontrolli süsteemina.
The design of those standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amounts of inputs were consumed in the production of the exported products.
Nimetatud standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporditud toodete valmistamisel.
In addition, the GOI did not carry out any further examination based on actual inputs involved as explained in recital 73 of the provisional Regulation, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 73, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatud kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).
The sub-scheme is therefore countervailing, and the argument is rejected.
Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav ja väitega ei saa nõustuda.
In the absence of other comments, recitals 65 to 80 of the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–80.
The Indian exporting producer, KEI Industries, was found not to use AAS in the IP.
Leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries ei kasutanud uurimisperioodil eellubade kava.