natgillin/translations-raw huggingface dataset:
is applicable for both open-loop [117] and closed-loop [118] recycling;
on kasutatav nii kaudringluskasutuse [117] kui ka otseringluskasutuse [118] korral;
if relevant/applicable, can accommodate downcycling, i.e. any differences in quality between the secondary material (i.e. recycled or reused material) and the primary material (i.e. virgin material);
võimaldab vajaduse korral arvesse võtta väärtust kahandavat ümbertöötlust, st kvaliteedierinevusi teisese materjali (st ringlussevõetud või korduskasutatud materjal) ja esmase materjali (st uus materjal) vahel;
if relevant/applicable, can accommodate energy recovery;
võimaldab vajaduse korral arvesse võtta energia regenereerimist;
allocates the impacts and benefits due to recycling equally between the producer using recycled material and the producer producing a recycled product: 50/50 allocation split [119].
jagab ringlussevõtu tulemusena tekkiva mõju ja kasu ringlussevõetud materjali kasutava tootja ja ringlussevõetud toote valmistaja vahel võrdselt vahekorras 50:50 [119].
The quantitative figures for the relevant parameters involved need to be gathered in order to use the formula provided below to estimate overall RUaEP per unit of analysis.
Selleks et kasutada allpool esitatud valemit üldise ressursi- ja heiteprofiili kalkuleerimiseks, tuleb leida vastavate näitajate arvulised väärtused.
Whenever feasible, these should be determined based on data associated with the actual processes involved.
Võimaluse korral tuleks need määrata uuritavate tegelike protsesside andmete põhjal.
However, this may not always be possible / feasible and data may have to be found elsewhere (please notice that the explanation provided hereafter for each term of the formula contains a recommendation on how/where to find missing data).
See ei pruugi siiski olla alati võimalik või teostatav ning sel juhul tuleb andmeid otsida mujalt (allpool on valemi iga elemendi selgituse juures esitatud ka soovitused, kuidas või kust puuduvaid andmeid leida).
The RUaEP per unit of analysis [120] is calculated with the following formula:1 – R1
Analüüsiüksuse [120] ressursi- ja heiteprofiil arvutatakse järgmise valemi abil:1 – R1
The abovementioned formula can be divided into 5 blocks:
Eespool esitatud valemi saab jagada viieks rühmaks:
These are interpreted as follows (the different parameters are explained in detail hereafter):
Neid tõlgendatakse järgmiselt (seejärel antakse parameetrite kohta üksikasjalik selgitus).
represents the RUaEP from virgin material acquisition and pre-processing.
väljendab toormel põhineva materjali hankimise ja eeltöötluse ressursi- ja heiteprofiili.
represents the RUaEP associated to the recycled material input and is proportional to the fraction of material input that has been recycled in a previous system.
väljendab ringlussevõetud materjali sisendiga seotud ressursi- ja heiteprofiili ning on proportsionaalne materjali selle osa sisendiga, mis on ringlusse võetud eelnevas süsteemis.
represents the RUaEP from the recycling (or re-use) process from which the credit from avoided virgin material input (accounting for any eventual downcycling) are subtracted.
väljendab selle protsessi ringlussevõtu (või taaskasutuse) ressursi- ja heiteprofiili, millest toormel põhineva materjali kasutamise vältimise krediit (mis tahes võimaliku väärtust kahandava taastootmise eest) on maha lahutatud.
represents the RUaEP arising from the energy recovery process from which the avoided emissions arising from the substituted energy source have been subtracted.
väljendab jäätmete taaskasutuse protsessi kohta koostatud ressursi- ja heiteprofiili, millest on maha lahutatud asendatud energiaallika abil välditud heide.
specific emissions and resources consumed (per unit of analysis) arising from the acquisition and pre-processing of virgin material.
uue materjali hankimisest ja eeltöötlemisest tingitud eriheide ja ressursikulu (analüüsiüksuse kohta).
If only closed-loop recycling takes place: E*V = EV
ainult otseringluskasutuse korral: E*V = EV;
If only open-loop recycling takes place: E*V = E’V represents the input of virgin material that refers to the actual virgin material substituted through open-loop recycling.
ainult kaudringluskasutuse korral: E*V = E’V näitab tänu kaudringluskasutusele tegelikult asendatud uue materjali sisendiosa heidet.
If this information is not available, assumptions should be made as to what virgin material is substituted, or average data should be used which should be sourced according to the sources of generic data listed in section 5.8.
Kui see teave ei ole kättesaadav, tuleks kasutada eeldusi selle kohta, milline uus materjal on asendatud, või keskmistatud andmeid, mis tuleks hankida punktis 5.8 loetletud üldiste andmete allikatest.
If this information is not available, generic data should be used which should be sourced according to the sources of generic data listed in section 5.8.
Kui see teave ei ole kättesaadav, tuleb kasutada üldisi andmeid, mis on saadud punktis 5.8 loetletud üldiste andmete allikatest.
If only closed-loop recycling takes place: E*D = ED
Ainult otseringluskasutuse korral: E*D = ED.
If only open-loop recycling takes place: E*D = E’D represents the disposal of the material where the recycled content is taken from.
Ainult kaudringluskasutuse korral: E*D = E’D, mis tähistab sellise materjali kõrvaldamist, millest ringlussevõetud materjalid on valmistatud.
If this information is not available, assumptions should be made as how this material would have been disposed if it was not recycled.
Kui see teave ei ole kättesaadav, tuleks kasutada eeldusi selle kohta, kuidas seda materjali oleks saanud kõrvaldada, kui seda ei oleks ringlusse võetud.
R2 shall therefore take into account the inefficiencies in the collection and recycling (or reuse) processes (0=<R2=<1).
Seega võetakse muutuja R2 abil arvesse jäätmete kogumise ja ringlussevõtu (või korduskasutamise) protsessides esinevat ebaefektiivsust (0 = < R2 = < 1).
LHV Lower Heating Value [e.g. J/kg] of the material in the product that is used for energy recovery.
LHV tootes sisalduva ning energia regenereerimiseks kasutatava materjali alumine kütteväärtus [nt J/kg].
This should be determined with an appropriate laboratory method.
See tuleks kindlaks määrata asjakohase laborimeetodi abil.
XER shall therefore take into account the inefficiencies of the energy recovery process (0=<XER<1).
XER puhul tuleb seetõttu arvesse võtta jäätmete energiakasutuse protsessi ebatõhusust (0=<XER<1).
Qp quality of the primary material, i.e. the quality of the virgin material (see note below).
Qp primaarse materjali kvaliteet, st toormematerjali kvaliteet (vt märkus allpool). Märkus.
Note: Qs/Qp is a dimensionless ratio taken as an approximation for any differences in quality between the secondary material and the primary material (“downcycling”).
Qs/Qp on ühikuta suhtarv, mida kasutatakse sekundaarse materjali ja primaarse materjali kvaliteedivahe (väärtust kahandava ümbertöötluse) ligikaudseks väljendamiseks.
Following the EF multi-functionality hierarchy (see section 5.10), the possibility of identifying a relevant, underlying physical relationship as a basis for the quality correction ratio will be assessed (the limiting factor shall be determining).
Vastavalt keskkonnajalajälje multifunktsionaalsuse hierarhiale (vt punkt 5.10) hinnatakse võimalust teha kindlaks asjakohaseid tegelikke füüsilisi seoseid, mis oleksid kvaliteedikorrektsiooni suhtarvu aluseks (määratakse piiramistegur).
If this is not possible, some other relationship shall be used, for example, economic value.
Kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada mõnda muud seost, näiteks majanduslikku väärtust.
In this case, the prices of primary versus secondary materials are assumed to serve as a proxy for quality.
Sel juhul väljendatakse kvaliteet esmase ja sekundaarse materjali hinna suhte kaudu.
In such a situation, Qs/Qp would correspond to the ratio between the market price of the secondary material (Qs) and the market price of the primary material (Qp).
Sellises olukorras vastab Qs/Qp sekundaarse materjali turuhinna (Qs) ja esmase materjali turuhinna (Qp) suhtele.
Market prices of primary and secondary materials can be found in online sources [125].
Esmaste ja teiseste materjalide turuhindu on võimalik leida internetiallikatest [125].
The quality aspects to be considered for the primary and secondary material shall be specified in the PEFCR.
Esmase ja teisese materjali puhul arvesse võtmisele kuuluvad kvaliteediaspektid määratakse täpsemalt kindlaks tootekategooria keskkonnajalajälje määramise eeskirjas.
Annex VI
VI lisa.
Guidance on accounting for Direct Land Use Change emissions relevant for climate change
Juhised maakasutuse otsesest ja kaudsest muutmisest tingitud ja kliimamuutuste aspektist olulise heite arvutamiseks
This Annex gives guidance on the accounting of greenhouse gas emissions related to direct land use change contributing to climate change.
Käesolevas lisas antakse juhiseid kliimamuutusi soodustavate otsese maakasutuse muutustega seotud kasvuhooegaaside heitkoguste arvutamiseks.
The impact on climate is a result of biogenic CO2 emissions and removals caused by carbon stock changes, and biogenic and non-biogenic CO2, N2O and CH4 emissions (e.g. biomass burning).
Mõju kliimale tekib bioloogilist päritolu CO2 heite ja sidumise tõttu süsinikuvaru muutumise ning bioloogilist ja mittebioloogilist päritolu CO2, N2O ja CH4 heitkoguste tekke (nt biomassi põletamisel) käigus.
Biogenic emissions include those resulting from the burning (combustion) or degradation of biogenic materials, wastewater treatment and biological sources in soil and water (including CO2, CH4 and N2O), while biogenic removals correspond to the uptake of CO2 during photosynthesis.
Bioloogilist päritolu heide hõlmab bioloogiliste materjalide põlemisel (põletamisel) või lagunemisel, reoveepuhastusel ning pinnases ja vees leiduvatest bioloogilistest allikatest (kaasa arvatud CO2, CH4 ja N2O) tekkivat heidet, samas kui bioloogiline sidumine tähendab CO2 neeldumist fotosünteesi käigus.
Non-biogenic emissions correspond to all emissions resulting from non-biogenic sources, such as fossil-based materials, while non-biogenic removals correspond to the CO2 that is removed from atmosphere by a non-biogenic source (WRI and WBCSD 2011b).
Mittebioloogiline heide tähendab igasugust heidet, mis pärineb mittebioloogilisest allikast, näiteks fossiilsed materjalid, samas kui mittebioloogiline sidumine on CO2 eemaldamine atmosfäärist mittebioloogiliste vahenditega (WRI ja WBCSD 2011b).
Changes in land use might be classified as being direct or indirect:
Maakasutuse muutmine võib olla otsene või kaudne.
Direct Land Use Changes (dLUC) occur as the result of a transformation from one land use type into another, which takes place in a unique land cover, possibly incurring changes in the carbon stock of that specific land, but not leading to a change in another system.
Maakasutuse otsese muutmisega on tegemist juhul, kui kindlas maakatte piirkonnas muudetakse maa kasutusotstarvet, mis võib põhjustada muutusi selle maa-ala süsinikuvarudes, kuid ei too kaasa muutusi muudes süsteemides.
Indirect Land Use Changes (iLUC) occur when a certain transformation in land use induces changes outside the system boundaries, i.e. in other land use types.
Maakasutuse kaudne muutmine esineb juhul, kui maa kasutusotstarbe teatav ümberkujundamine toob kaasa muutusi väljaspool süsteemipiire, st muu kasutusotstarbega maa-aladel.
Figure 6 shows the schematic representation of both direct and indirect land use changes related to biofuel production.
Joonisel 6 on skemaatiliselt kujutatud nii maakasutuse otsest kui kaudset muutmist juhul, kui maale lisanduv kasutusotstarve on seotud biokütuse tootmisega.
Figure 6
Joonis 6.
Schematic representation of direct and indirect land use changes [adapted from (CE Delft 2010)]
Maakasutuse otsese ja kaudse muutmise skeem [(CE Delft 2010) põhjal]
Direct land use change
Maakasutuse otsene muutumine
Natural or close-to-natural land
Looduslik või peaaegu looduslik maa
Cultivated system
Moohorimissüsteem
Biofuel production
biokütuse tootmine
Indirect land use change
Maakasutune kaudne muutumine
Cultivated system expansion
Maahorimissüsteemllalendus
The remaining of this annex focuses on direct land use changes as the PEF does only require to consider this and does not allow to consider indirect land use (see section 5.4.4)
Käesolevas lisas keskendutakse maakasutuse otsestele muutmistele, kuna toote keskkonnajalajälje uuringus nõutakse vaid selle arvestamist ning ei lubata arvestada maakasutuse kaudset muutmist (vt punkt 5.4.4). 1. JAGU.
SECTION 1: REFERENCES FOR THE CALCULATIONS OF DIRECT LAND USE CHANGE EMISSIONS
JAGU VIITED MAAKASUTUSE OTSESE MUUTUMISE TAGAJÄRJEL TEKKIVATE HEITKOGUSTE ARVUTAMISEKS
The Commission Decision C(2010)3751 provides guidelines for the calculation of land carbon stocks for the reference land use and the actual land use.
Komisjoni otsuses K(2010)3751 on sätestatud juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks seoses maa võrdluskasutuse ja maa tegeliku kasutusega.
The Decision provides values for carbon stock for four different land use categories: cropland and perennial crops, grassland and forest land.
Otsuses on sätestatud süsinukuvarude väärtused nelja maakasutuskategooria puhul: põllumaa, mitmeaastased kultuurid, rohumaa ja metsamaa.
For land use changes in these categories, the Commission Decision C(2010)3751 guidelines shall be followed.
Kõnealuste maakasutuskategooriate muutmisel tuleb järgida komisjoni otsuses K(2010)3751 sätestatud juhendit.
However, for emissions from the conversion to other land use categories such as wetlands, settlements and other land uses (e.g. bare soil, rock and ice), not included in the Decision, the IPCC 2006 Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (IPCC, 2006) shall be followed.
Maakasutuse muudeks kategooriateks (märgala, asundused ja muu maakasutus, nt paljas muld, kivim ja jää) muutmisest tekkivate selliste heitkoguste puhul, mis ei ole otsusesse lisatud, järgitakse IPCC 2006. aasta suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta.
For the release and uptake of CO2 caused by direct land use change, the use of the most recent IPCC CO2 emission factors shall be used as referred to in the Commission Decision C(2010)3751, unless more accurate, specific data are available.
Maakasutuse otsese muutmise tõttu vabanenud või seotud CO2 koguse määramiseks tuleb kasutada IPCC uusimaid, komisjoni otsuses K(2010)3751 osutatud CO2 heitekoefitsiente, kui puuduvad täpsemad või otseselt uuritava kontekstiga seotud andmed.
SECTION 2: PRACTICAL GUIDANCE ACCORDING TO PAS 2050:2011
JAGU PRAKTILINE JUHEND VASTAVALT SPETSIFIKATSIOONILE 2050:2011
For practical guidance on specific issues (e.g. in case previous land use is unknown), the application of PAS 2050:2011 (BSI 2011) is recommended (in coherence with the European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable (Food SCP) and the published ENVIFOOD Protocol).
Erijuhtumeid (nt maa eelmine kasutus on teadmata) käsitleva praktilise juhendi kohaselt soovitatakse kooskõlas toidu säästva tarbimise ja tootmise Euroopa ümarlauaga ning avaldatud protokollis ENVIFOOD Protocol) kohaldada spetsifikatsiooni PAS 2050-2011 (BSI 2011).
The PAS 2050:2011 is supplemented by the PAS2050-1 (BSI 2012), for the assessment GHG emissions from the cradle-to-gate (from raw material extraction to manufacturing) stages of the life cycle of horticultural products.
Erijuhtumeid (nt maa eelmine kasutus on teadmata) käsitleva praktilise juhendi kohaselt soovitatakse aiandustoodete olelusringi hällist väravani etappidel (tooraine hankimisest kuni tootmiseni) tekkivate kasvuhoonegaaside heite hindamiseks kasutada spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 (BSI 2011) meetodit (kooskõlas toidu säästva tarbimise ja tootmise Euroopa ümarlauaga ning avaldatud protokollis ENVIFOOD Protocol), mida täiendab PAS2050-1 (BSI 2012).
PAS 2050-1:2012 takes into account the emissions and removals involved in the cultivation of a horticultural crop product and supplements (not substitutes) PAS 2050:2011.
Spetsifikatsioonis 20150-1:2012 võetakse arvesse heiteid ja sidumisi, mis on hõlmatud aiandustoodete kasvatamist ja täiendeid (mitte aseained) käsitleva spetsifikatsiooniga PAS 2050:2011. Briti Standardiinstituut (BSI) on koostanud spetsifikatsiooni PAS 2050-1:2012 kohaselt tehtavate arvutuste tegemiseks ka tabelarvutusfaili. Teave eelneva maakasutuskategooria ja tootmiskoha kohta
A supplementary excel file is also provided by the British Standard Institution (BSI) for the PAS 2050-1:2012 calculations. Previous LU category and production location
PAS 2050:2011 (BSI 2011) kohaselt saab eelneva maakasutuskategooria ja tootmispiirkonna kohta kättesaadava teabe alusel välja tuua kolm erinevat olukorda (koos vastavate juhistega).
Following PAS 2050:2011 (BSI 2011), three distinct situations (and respective guidelines) can be identified, depending on the availability of information about the location of production and the previous land use category:
„Tootmise asukohariik ja maa eelmine kasutusotstarve on teada: maakasutuse muutmisel tekkiva kasvuhoonegaaside heite andmed on avaldatud spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 lisas C. Kui konkreetse heiteliigi andmeid ei ole lisas C esitatud, tuleks kasutada kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamise IPCC 2006. aasta juhiseid” (BSI 2011). „Tootmise asukohariik on teada, aga maa eelmine kasutusotstarve mitte: kasvuhoonegaaside heitkogus leitakse hinnanguliselt, võttes aluseks vastava kultuuri keskmise heitkoguse vastavas riigis maakasutuse muutmise korral” (BSI 2011). „Tootmise asukohariik ja maa eelmine kasutusotstarve on teadmata: kasvuhoonegaaside heitkogusena kasutatakse vaadeldava kultuuriga seotud kaalutud keskmist heitkogust maakasutuse muutmise korral riikides, kus seda kasvatatakse” (BSI 2011). Hindamisel arvestatav kasvuhoonegaaside üldine heide ja sidumine
“Country of production and previous LU are known: GHG emissions from LUC from a previous land use into the current one might be found in Annex C, from the PAS 2050:2011 (BSI 2011). For the emissions not listed in Annex C, the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories should be used” (BSI 2011).
„Tootmise asukohariik ja maa eelmine kasutusotstarve on teada: maakasutuse muutmisel tekkiva kasvuhoonegaaside heite andmed on avaldatud spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 lisas C (BSI 2011). Kui konkreetse heiteliigi andmeid ei ole lisas C esitatud, tuleks kasutada kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamise IPCC 2006. aasta juhiseid” (BSI 2011).
“Country of production is known and previous LU is unknown: GHG emissions shall be the estimate of LUC average emissions for that crop in that country” (BSI 2011).
„Tootmise asukohariik on teada, aga maa eelmine kasutusotstarve mitte: kasvuhoonegaaside heitkogus leitakse hinnanguliselt, võttes aluseks vastava kultuuri keskmise heitkoguse vastavas riigis maakasutuse muutmise korral” (BSI 2011).
“Country of production and previous LU are unknown: GHG emissions shall be the weighted average LUC emissions of that specific commodity in the countries in which it is grown” (BSI 2011).
„Tootmise asukohariik ja maa eelmine kasutusotstarve on teadmata: kasvuhoonegaaside heitkogusena kasutatakse vaadeldava kultuuriga seotud kaalutud keskmist heitkogust maakasutuse muutmise korral riikides, kus seda kasvatatakse” (BSI 2011).
General GHG emissions and removals to be included in the assessment
Hindamisel arvestatav kasvuhoonegaaside üldine heide ja sidumine
Following PAS 2050:2011 (BSI 2011) the emissions and removals to be included in the assessment are:
Spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 lisas A nimetatud gaasid (BSI2011); NB!
Gases included in Annex A of the PAS 2050:2011 (BSI 2011);
Spetsifikatsiooni PAS 2050:2011 lisas A nimetatud gaasid (BSI 2011);
OBS: Some exceptions may apply for biogenic carbon emissions and removals related to food and animal feed products.
Toiduainete ja loomasöödaga seotud bioloogilise süsiniku heite ja sidumise suhtes võidakse kohaldada erandeid.
For food and feed, emissions and removals arising from biogenic sources that become part of the product may be excluded.
Toiduainete ja loomasööda puhul võib välja jätta toote osaks muutunud biogeneetilise tekkega heited ja sidumise.
The exclusion shall not apply to:
Väljajätmist ei kohaldata järgmistel juhtudel:
emissions and removals of biogenic carbon used in the production of food and feed (e.g. in burning biomass for fuel) where that biogenic carbon does not become part of the product;
toiduainete ja loomasööda tootmisel kasutatud biogeneetilisest süsinikust tekkivate heidete ja sidumise (nt biomassi põletamisel kütuseks) puhul, kui biogeneetiline süsinik ei muutu toote osaks;
non-CO2 emissions arising from degradation of waste food and feed and enteric fermentation;
toiduainete ja loomasööda jäätmete lagunemisel ning enteraalsel fermentatsioonil tekkivate muude kui CO2 heidete puhul;
any biogenic component in material that is part of the final product but is not intended to be ingested (e.g. packaging).”(BSI 2011, page 9).
materjalis leiduva mis tahes sellise biogeneetilise koostisosa puhul, mis on osa lõpptootest, kuid mis ei ole ette nähtud manustamiseks (nt pakend) (BSI 2011, lk 9).
For methane (CH4) emissions resulting from waste combustion with energy recovery, refer to 8.2.2, page 22, PAS 2050:2011.
Koos energia regenereerimisega jäätmete põletamisel tekkiva metaani (CH4) heite kohta vt punkt 8.2.2, lk 22, PAS 2050:2011.
Annex VII
VII lisa.
Example of PEFCRs for intermediate paper products - Data Quality Requirements
Paberitootmise vahesaaduste tootekategooria keskkonnajalajälje määramise eeskirja andmekvaliteedinõuete näidis
The following table provides an example of data quality requirements and related data-quality level taken from existing PEFCRs for intermediate paper products.
Järgmises tabelis esitatakse näidis paberitootmise vahesaaduste tootekategooria keskkonnajalajälje määramise olemasoleva eeskirja andmekvaliteedinõuetest ja nendega seotud kvaliteeditasemetest.
Example of data quality requirements for intermediate paper products [126]
Paberitootmise vahesaaduste andmekvaliteedinõuete näidis [126]
Data quality elements
Andmekvaliteedi elemendid
Methodological Appropriateness Compliency and Consistency
Kvaliteedihinne Määratlus
Precision /uncertainty
Tehnoloogiline
Technological Geographical
Metodoloogiline sobivus, nõuetele vastavus ja järjepidevus
Time-related:
Täpsus/määramatus
Excellent
Suurepärane
E.g. Process is same.
Nt sama protsess.
For electricity from grid, average technology as country- specific consumption mix.
Võrguelektri korral keskmine tehnoloogia riigipõhise energiatarbijate jaotuse järgi.
Country specific data
Riigipõhised andmed o
≤ 3 year old data
≤ 3 aasta vanused andmed
Full compliance with all requirements of the PEF guide
Kõik toodete keskkonnajalajälje leidmise juhendi nõuded on täidetud.
E.g. average technology as country- specific consumption mix.
Nt keskmine tehnoloogia riigipõhise energiatarbijate jaotuse järgi.
Central Europe, North Europe, or representative EU 27 mix,
Kesk-Euroopa, Põhja-Euroopa, esindav EL 27 jaotus
3-5 years old data
3–5 aasta vanused andmed
Attributional Process based approach AND following three method requirements of the PEF guide met: (1) Dealing with multi-functionality; (2) End of life modeling; (3) System boundary.
Kasutatakse atributsioonilist protsessipõhist meetodit JA toodete keskkonnajalajälje leidmise juhendi kolm järgmist metodoloogilist nõuet on täidetud: 1) multifunktsionaalsusprobleemi lahendamine, 2) lõppkäitluse modelleerimine, 3) süsteemipiirid.
E.g. average technology as country- specific production mix or average technology as average EU consumption mix.
Nt keskmine tehnoloogia riigipõhise energiatarbijate jaotuse järgi või keskmine tehnoloogia ELi energiatarbijate jaotuse järgi.
EU-27 countries, other European country
EL 27 riigid, muu Euroopa riik
5-10 years old data
5–10 aasta vanused andmed