natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Developing sustainable and environmentally friendly fisheries
Jätkusuutliku ja keskkonnasäästliku kalanduse arendamine
The new Common Fisheries Policy, the Marine Strategy Framework Directive and the Union's 2020 Biodiversity Strategy call for European fisheries to be more sustainable, competitive, and environmentally friendly.
Uus ühine kalanduspoliitika, merestrateegia raamdirektiiv ja liidu 2020. aasta elurikkuse strateegia näevad ette Euroopa kalanduse muutumist jätkusuutlikumaks, konkurentsivõimelisemaks ja keskkonnasõbralikumaks.
The move towards an ecosystem approach to fisheries management will require an in-depth understanding of marine ecosystems.
Ökosüsteemse lähenemisviisi poole liikumine kalavarude majandamisel nõuab mereökosüsteemide põhjalikku tundmist.
New insights, tools and models will be developed to improve understanding of what makes marine ecosystems healthy and productive and to assess, evaluate and mitigate the impact of fisheries on marine ecosystems (including deep sea).
Töötatakse välja uued lähenemisviisid, vahendid ja mudelid, mis võimaldavad paremini mõista, mis muudab mereökosüsteemid terveks ja tootlikuks, ning hinnata ja leevendada kalanduse mõju mere (sealhulgas süvamere) ökosüsteemidele.
New harvest strategies and technologies will be developed which provide services to society while maintaining healthy marine ecosystems.
Töötatakse välja uued püügistrateegiad ja tehnoloogiad, mis tagavad ühiskonnale teenused, kuid ei riku mereökosüsteemide tervist.
The socio-economic effects of management options will be measured.
Mõõdetakse majandamisviiside sotsiaal-majanduslikku mõju.
The effects and adaptation to environmental changes, including climate change, will also be investigated along with new assessment and management tools to deal with risk and uncertainty.
Keskkonnamuutuste (sh kliimamuutused) mõju ja sellega kohanemist uuritakse samuti koos riski ning ebakindluse hindamise ja ohjamise uute vahenditega.
Activities will support research on the biology, genetics and dynamics of fish populations, on the role of key species in the ecosystems, on fishing activities and their monitoring, on fishing sector behaviours and adaptation to new markets (e.g. eco-labelling) and on fishing industry involvement in decision making.
Tegevusega toetatakse teadusuuringuid järgmistes valdkondades: kalapopulatsioonide bioloogia, geneetika ja dünaamika, põhiliikide osatähtsus ökosüsteemides, püügitegevus ja selle seire, toimimisviisid kalanduses ja kohanemine uute turgudega (näiteks ökomärgised) ja kalandussektori osalemine otsuste tegemisel.
The shared use of maritime space with other activities, particularly in the coastal zone, and its socio-economic impact will also be addressed.
Käsitletakse samuti mereruumi ühist kasutust muude tegevusvaldkondadega, eelkõige rannikualal, ning selle sotsiaalmajanduslikku mõju.
Developing competitive and environmentally friendly European aquaculture
Konkurentsivõimelise ja keskkonnasõbraliku vesiviljeluse arendamine
Sustainable aquaculture has a large potential for the development of healthy, safe and competitive products tailored to consumer needs and preferences as well as for environmental services (bioremediation, land and water management etc.) and energy production but it needs to be fully realised in Europe.
Säästvas vesiviljeluses sisalduvad suured võimalused arendada välja tarbijavajadustele ja -eelistustele vastavad tervislikud, ohutud ja konkurentsivõimelised tooted, pakkuda keskkonnateenuseid (biotervendus, maa- ja veemajandus jne) ning toota energiat, kuid need võimalused on vaja Euroopas täielikult realiseerida.
Knowledge and technologies will be strengthened in all aspects of domestication of established species and diversification for new species while taking into account the interactions between aquaculture and the aquatic ecosystems in order to reduce the impact of aquaculture on the environment, and the effects of climate change and how the sector can adapt to them.
Täiustatakse teadmisi ja tehnoloogiat tuntud liikide kasvatamise ja uute liikidega mitmekesistamise kõigis aspektides, võttes arvesse vesiviljeluse ja veeökosüsteemide omavahelist mõju, et vähendada vesiviljeluse mõju keskkonnale, kliimamuutuse mõju ning seda, kuidas sektor suudab nendega kohaneda.
Continuation of research efforts is particularly needed on health and diseases of farmed aquatic organisms (including prevention and mitigation tools and methods), on nutrition issues (including development of alternative tailor-made ingredients and feeds for aquaculture), and on reproduction and breeding which are among the main obstacles in the sustainable development of European aquaculture.
Jõupingutusi teadusuuringute jätkamiseks on eriti vaja teha vesiviljelusettevõtetes kasvatatavate organismide tervise ja haiguste, sealhulgas nende ennetamise ja leevendamise vahendite ja meetodite alal, toitmisküsimustes (sealhulgas vesiviljeluse jaoks alternatiivsete ja individualiseeritud koostisainete ja söötade ja väljatöötamine) ning paljundamise ja aretamise alal, mis on ühed peamised takistused Euroopa vesiviljeluse jätkusuutlikul arendamisel.
Innovation will also be promoted for sustainable production systems inland, on the coastal zone and offshore.
Innovatsiooni edendatakse ka sisemaa, rannikuala ja avamere jätkusuutlikes tootmissüsteemides.
The specificities of the European ultra-periphery will also be taken into account.
Samuti võetakse arvesse Euroopa kõige äärepoolsemate alade eripära.
Emphasis will also be given to understanding the social and economic dimensions of the sector to underpin cost- and energy-efficient production matching with the market and consumer demands, while ensuring competitiveness and attractive prospects for investors and producers.
Suurt tähelepanu pööratakse ka sektori sotsiaalse ja majandusliku mõõtme mõistmisele, sest sellele tugineb turu ja tarbija nõudmistele vastav kulu- ja energiatõhus tootmine, kusjuures tagatakse konkurentsivõimelisus ning atraktiivsed väljavaated investoritele ja tootjatele.
Boosting marine and maritime innovation through biotechnology
Mere- ja merendusinnovatsiooni edendamine biotehnoloogia abil
More than 90 % of the marine biodiversity remains unexplored, offering a huge potential for discovery of new species and applications in the field of marine biotechnologies, which is foreseen to generate a 10 % annual growth for this sector.
Üle 90 % mere elurikkusest on kasutamata; see tähendab tohutut potentsiaali uute liikide avastamiseks ja rakenduste leidmiseks merebiotehnoloogia valdkonnas, mis annab prognoosi kohaselt 10 % kõnealuse sektori aastasest majanduskasvust.
Support will be given to further explore and exploit the large potential offered by marine biodiversity and aquatic biomass to bring new innovative and sustainable processes, products and services on the markets with potential applications in sectors including chemical and material industries, fisheries and aquaculture, and pharmaceutical, energy supply and cosmetic industries.
Toetatakse mere elurikkuses ja biomassis sisalduva suure potentsiaali edasist uurimist ja kasutamist, mis võimaldab turule viia uusi uuenduslikke ja säästlikke protsesse, tooteid ja teenuseid, mida oleks võimalik rakendada sellistes valdkondades nagu keemia- ja materjalitööstus, kalandus ja vesiviljelus ning farmaatsiatööstus, energiavarustus ning kosmeetikatööstus.
Sustainable and competitive bio-based industries and supporting the development of a European bioeconomy
Säästev ja konkurentsivõimeline biotoorainel põhinev tööstus ja Euroopa biomajanduse arendamine
The overall objective is to accelerate the conversion of fossil-based European industries to low-carbon, resource-efficient and sustainable ones.
Üldeesmärk on kiirendada fossiilsetel energiaallikatel põhinevate Euroopa tööstusvaldkondade ümberkujundamist vähese CO2-heitega ressursitõhusateks ja jätkusuutlikeks tööstusvaldkondadeks.
Research and innovation will provide the means to reduce the Union's dependency on fossil fuels and contribute to meeting its energy and climate change policy targets for 2020 (10 % of transport fuels from renewables and a 20 % reduction of greenhouse gas emissions).
Teadusuuringud ja innovatsioon tagavad vahendid, mis vähendavad liidu sõltuvust fossiilkütustest ning aitavad saavutada energiapoliitika ja kliimamuutuse 2020. aasta eesmärke (10 % transpordikütustest taastuvenergiaallikatest ning kasvuhoonegaaside heitkoguste 20 %line vähenemine).
Estimates conclude that a shift to biological raw materials and biological processing methods could save up to 2,5 billion tons of CO2 equivalent per year by 2030, increasing markets for bio-based raw materials and new consumer products substantially.
Hinnangute kohaselt oleks bioloogilistele toorainetele ja bioloogilistele töötlemisviisidele ülemineku korral võimalik 2030. aastaks säästa kuni 2,5 miljardit tonni CO2-ekvivalenti aastas, suurendades mitmekordselt bioloogiliste toorainete turge ning luues uusi tarbekaupu.
Reaping these potentials requires building a broad knowledge base and developing relevant (bio)technologies, focusing mainly on three essential elements:
Nende potentsiaalide kasutamiseks on vaja luua ulatuslik teadmusbaas ning töötada välja asjakohane (bio)tehnoloogia, keskendudes peamiselt kolmele olulisele tegevusele:
transforming current fossil-based processes by resource- and energy-efficient biotechnology-based ones;
kujundada praegused fossiilsetel energiaallikatel põhinevad protsessid ümber ressursi- ja energiatõhusateks biotehnoloogilisteks protsessideks;
establishing reliable, sustainable and appropriate supply chains of biomass, byproducts and waste streams and a wide network of biorefineries throughout Europe;
luua usaldusväärsed, jätkusuutlikud ja asjakohased biomassi ja kõrvalsaaduste tarneahelad ning jäätmevood ning kogu Euroopat hõlmav ulatuslik biorafineerimistehaste võrk;
and c) supporting market development for bio-based products and processes, taking account of the associated risks and benefits.
ja c) toetada biotoodete ja -protsesside turu arengut, võttes arvesse sellega kaasnevaid ohtusid ja saadavat kasu.
Synergies will be sought with the specific objective 'Leadership in Enabling and Industrial Technologies'.
Taotletakse sünergiat erieesmärgiga „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas”.
Fostering the bioeconomy for bio-based industries
Biomajanduse edendamine bioressurssidel põhinevates tööstusvaldkondades
Major progress towards low-carbon, resource-efficient and sustainable industries will be supported through discovery and exploitation of terrestrial and aquatic biological resources, while minimising adverse environmental impacts and water footprint, for example through the establishment of closed circuits of nutrients, including between urban and rural areas.
Suuri edusamme vähese CO2-heitega, ressursitõhusate ja säästvate tööstusvaldkondade poole toetab vees ja maismaal asuvate bioloogiliste ressursside avastamine ja kasutamine, samal ajal ebasoodsa keskkonna- ja veemõju ja minimeerimine, näiteks toitainete suletud ringide loomine, sealhulgas linna- ja maapiirkondade vahel.
Potential trade-offs between the various uses of biomass should be examined.
Uurida tuleks võimalikke kompromisse biomassi eri kasutusviiside vahel.
Activities should focus on non-food-competitive biomass and also consider the sustainability of related land use systems.
Tegevus peaks keskenduma konkurentsivõimelisele biomassile, mis ei ole toit, ning samuti tuleks kaaluda seonduvate maakasutussüsteemide jätkusuutlikkust.
The development of bio-based products and biologically active compounds for industries and consumers with novel qualities, functionalities and improved sustainability will be targeted.
Eesmärgiks seatakse uudse kvaliteedi ja uudsete funktsioonidega ning säästvamate biotoodete ja bioloogilise toimega ühendite väljatöötamine tööstustele ja tarbijaile.
The economic value of renewable resources, biowaste and by-products will be maximised through new and resource-efficient processes, including the transformation of urban biowaste into agricultural inputs.
Taastuvressursside, biojäätmete ja kõrvalsaaduste majandusliku väärtus maksimeeritakse uute ja ressursitõhusate protsesside abil, sealhulgas asulate biojäätmete muutmisega põllumajanduslikuks tooraineks.
Developing integrated biorefineries
Integreeritud biorafineerimistehaste arendamine
Activities will be supported to boost sustainable bioproducts, intermediates and bioenergy/biofuels, predominantly focusing on a cascade approach, prioritising the generation of high added value products.
Toetatakse tegevust, mis suurendab biotoodete, vahetoodete ja bioenergia/biokütuste tootmist, keskendudes valdavalt astmelisele lähenemisviisile ning eelistades suurt lisandväärtust andvaid tooteid.
Technologies and strategies will be developed to assure the raw material supply.
Töötatakse välja tehnoloogiat ja strateegiaid toorainevaru tagamiseks.
Enhancing the range of types of biomass for use in second and third generation biorefineries, including forestry, biowaste and industrial by-products, will help avoid food/fuel conflicts and support economic and environmentally friendly development of rural and coastal areas in the Union.
Eri biomassiliikide, sealhulgas metsanduse, biojäätmete ja tööstuse kõrvalsaaduste laiem kasutamine teise ja kolmanda põlvkonna biorafineerimistehastes aitab ära hoida toidu-/kütusekonflikte ning toetab maapiirkondade ja rannikualade majanduslikku ja keskkonnasõbralikku arengut liidus.
Supporting market development for bio-based products and processes
Biotoodete ja -protsesside turu arengu toetamine
Demand-side measures will open new markets for biotechnology innovation.
Nõudlusega seotud meetmed avavad uued turud biotehnoloogia innovatsioonile.
Standardisation and certification at Union and international levels is needed for, amongst others, determination of bio-based content, product functionalities and biodegradability.
Standardimine ja sertifitseerimine liidu ja rahvusvahelisel tasandil on vajalik muu hulgas biosisu, toote funktsioonide ja biolagunevuse määramiseks.
Methodologies and approaches to life-cycle analysis need to be further developed and continuously adapted to scientific and industrial advances.
Tuleb edasi arendada olelusringi analüüsi käsitlevaid meetodeid ja lähenemisviise ning kohandada neid jätkuvalt teaduse ja tööstuse arenguga.
Research activities supporting product and process standardisation (including harmonisation of international standards) and regulatory activities in the field of biotechnology are considered essential for supporting the creation of new markets and for realising trade opportunities.
Toote ja protsessi standardimist (sealhulgas rahvusvaheliste standardite ühtlustamist) käsitlevaid teadusuuringuid ning reguleerivaid meetmeid biotehnoloogia valdkonnas peetakse oluliseks, sest need toetavad uute turgude loomist ning aitavad rakendada liidu kaubavahetusvõimalusi.
Cross-cutting marine and maritime research
Valdkondadevahelised mere- ja merendusuuringud
The aim is to increase the impact of Union seas and oceans on society and economic growth through the exploitation of marine resources as well as the use of different sources of marine energy and the wide range of different uses that is made of the seas.
Eesmärk on suurendada liidu merede ja ookeanide mõju ühiskonnale ja majanduskasvule mereressursside kasutamisega ning samuti erinevate mereenergiaallikate kasutamise ja mitmesuguste erinevate mere kasutusalade abil.
Activities shall focus on cross-cutting marine and maritime scientific and technological challenges with a view to unlocking the potential of seas and oceans across the range of marine and maritime industries, while protecting the environment and adapting to climate change.
Tegevuses keskendutakse valdkonnaüleste merd ja merendust käsitlevatele teadus- ja tehnoloogiaalastele väljakutsetele, eesmärgiga rakendada merede ja ookeanide potentsiaali erinevates mere- ja merendusvaldkondades, kaitstes samal ajal keskkonda ja kohanedes kliimamuutustega.
A strategic coordinated approach for marine and maritime research across all challenges and priorities of Horizon 2020 will also support the implementation of relevant Union policies to help deliver key blue growth objectives.
Selline kõiki programmi „Horisont 2020” eesmärke ja prioriteete hõlmav strateegiline kooskõlastatud lähenemine mere- ja merendusuuringutele aitab ka viia ellu kesksete sinise kasvu eesmärkide saavutamisele suunatud asjaomaseid liidu tegevuspoliitikaid.
Due to the multidisciplinary nature of marine and maritime research, close coordination and joint activities with other parts of Horizon 2020, especially the specific objective "Climate action, environment, resource efficiency and raw materials" of the priority "Societal challenges", will be pursued.
Kuna mere- ja merendusuuringud on multidistsiplinaarset laadi, nähakse ette tihe koordineerimine ja ühistegevus programmi „Horisont 2020” muude osadega, eelkõige prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” erieesmärgiga „Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained”.
Climate change impact on marine ecosystems and maritime economy
Kliimamuutuste mõju mereökosüsteemidele ja meremajandusele
Activities will be supported to increase the current understanding of the functioning of marine ecosystems and the interactions between oceans and the atmosphere.
Toetatakse tegevust, mis aitab parandada meie praegust arusaamist mereökosüsteemide toimimisest ning ookeanide ja atmosfääri vastastoimest.
This will increase the ability to assess the role of the oceans on climate and the impact of climate change and ocean acidification on marine ecosystems and coastal areas.
See aitab paremini hinnata ookeanide mõju kliimale ning kliimamuutuste ja ookeanide hapestumise mõju mereökosüsteemidele ja rannikualadele.
Developing the potential of marine resources through an integrated approach
Mereressursside potentsiaali arendamine integreeritud lähenemisviisi abil
Boosting long-term, sustainable maritime growth and creating synergies across all maritime sectors requires an integrated approach.
Meremajanduse pikaajalise ja jätkusuutliku kasvu hoogustamine ning koostoime loomine kõigi merendussektorite vahel eeldab integreeritud lähenemisviisi.
Research activities will focus on preserving the marine environment as well as on the impact of maritime activities and products on non-maritime sectors.
Teadustegevus keskendub merekeskkonna kaitsmisele ning merendustegevuse ja -toodete mõjule muudes sektorites peale merendussektori.
This will allow advances in the field of eco-innovation, such as new products, processes and the application of management concepts, tools and measures, to assess and mitigate the impact of human pressures on the marine environment in order to advance towards a sustainable management of maritime activities.
See võimaldab edasiminekut ökoinnovatsiooni valdkonnas, nagu uued tooted ja protsessid ning majandamiskontseptsioonid, -vahendid ja -meetmed, mille abil hinnata ja leevendada inimsurve mõju merekeskkonnale, et hakata kohaldama merendustegevuse jätkusuutlikku majandamist.
Cross-cutting concepts and technologies enabling maritime growth
Meremajanduse kasvu soodustavate kontseptsioonide ja tehnoloogiate ühildamine
Advances in cross-cutting enabling technologies (e.g. ICT, electronics, nanomaterials, alloys, biotechnologies, etc.) and new developments and concepts in engineering will continue to enable growth.
Edusammud progressi võimaldava valdkondadeülese tehnoloogia valdkonnas (info-ja kommunikatsioonitehnoloogia, elektroonika, nanomaterjalid, sulamid, biotehnoloogia jt) ning uued arengud ja kontseptsioonid inseneriteadustes soodustavad majanduskasvu.
Activities will allow major breakthroughs in the field of marine and maritime research and ocean observation (e.g. deep-sea research, observing systems, sensors, automated systems for monitoring of activities and surveillance, screening marine biodiversity, marine geohazards and remotely operated vehicles).
Meetmed võimaldavad murrangulisi uuendusi mere- ja merendusealastes teadusuuringutes ja ookeanide seires (nt süvamere teadusuuringud, seiresüsteemid, sensorid, tegevuse seire ja järelevalve automaatne kontroll, merede bioloogilise mitmekesisuse sõeluuring, merega seotud ohtlikud geoloogilised protsessid, kaugjuhitavad sukelaparaadid jne).
The aim is to reduce the impact on the marine environment (e.g. underwater noise and introduction of invasive species and pollutants from sea and land) and to minimise the carbon foot-print of human activities.
Eesmärk on vähendada mõju merekeskkonnale (nt veealune müra, invasiivsete võõrliikide ning maalt ja merelt pärit saasteainete sissetoomine jne) ning viia miinimumini inimtegevusest tingitud CO2-jalajälg.
Cross-cutting enabling technologies will underpin the implementation of marine and maritime Union policies.
Liidu mere- ja merenduspoliitika rakendamist toetab progressi võimaldav valdkondadeülene tehnoloogia.
Beyond the general sources of external advice, specific consultations will be sought from the Standing Committee on Agricultural Research (SCAR) on a range of issues, including strategic aspects through its foresight activity and the coordination of agricultural research between national and Union levels.
Lisaks üldistele välisnõuannetele taotletakse erinõuandeid alaliselt põllumajandusuuringute komiteelt mitmesugustes küsimustes, sh strateegiliste aspektide kohta selle visiooniuuringute kaudu ning põllumajandusuuringute kooskõlastamise kohta liikmesriikide ja liidu vahel.
The impact and dissemination of research results will be actively supported through specific actions on communication, knowledge exchange and the involvement of various actors all along the projects.
Teadusuuringute tulemuste mõju ja levitamist toetatakse aktiivselt teabe- ja teadmistevahetuse erimeetmetega ning erimeetmetega mitmesuguste osalejate kaasamiseks projektide kõigis etappides.
Implementation will combine a wide range of activities, including substantial demonstration and pilot activities.
Rakendamisel kombineeritakse mitmesuguseid tegevusi, sh ulatuslikke tutvustamismeetmeid ja pilootprojekte.
Easy and open access to research results and best practices will be fostered.
Edendatakse hõlpsat ja avatud juurdepääsu teadusuuringute tulemustele ja parimaid tavasid.
The specific support to SMEs will allow for an increased participation of farms, fishermen and other types of SMEs in research and demonstration activities.
VKEdele antav eritoetus võimaldab põllumajandusettevõtetel, kaluritel ja muud liiki VKEdel osaleda rohkem uurimis- ja tutvustustegevuses.
The specific needs of the primary production sector for innovation support services and outreach structures will be taken into account.
Võetakse arvesse esmatootmissektori erivajadusi innovatsiooni tugiteenuste ja teavitusstruktuuride järele.
Implementation will combine a wide range of activities, including knowledge exchange actions where the involvement of farmers or other primary producers and intermediaries will be actively ensured in view of summarising the research needs of end-users.
Rakendamine hõlmab suurt hulka meetmeid, sealhulgas teadmiste vahetamist, kusjuures tagatakse põllumajandusettevõtjate või muude esmaste tootjate ja vahendajate aktiivne osalemine, et teha kokkuvõte lõppkasutajate jaoks vajalikest teadusuuringutest.
Support to standardisation and regulatory aspects will be used to help accelerate market deployment for novel bio-based goods and services.
Toetused standardimiseks ja regulatiivsete aspektide jaoks aitavad kiirendada uudsete biokaupade ja -teenuste turulejõudmist.
Synergies with and further deployment by other Union funds related to this societal challenge, such as the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), will be sought.
Püütakse luua koostoimet selle ühiskondliku väljakutsega seotud muude liidu rahastamisvahenditega, näiteks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF), ning seda veelgi edendada.