natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the number of actions under the Programme organised in this area, in particular relating to the protection of intellectual property rights, the issues of safety and security, the fight against fraud and the security in the supply chain;
kõnealuses valdkonnas korraldatud programmimeetmete arv, eeskätt mis puudutab intellektuaalomandi õiguste kaitset, turvalisuse ja julgeoleku küsimusi, pettustevastast võitlust ja tarneahela turvalisust;
the number of recommendations issued following those actions;
nende meetmete tulemusena antud soovituste arv;
the European Information System Availability Indicator, which will measure the availability of the Union components of IT customs applications.
Euroopa infosüsteemide kättesaadavuse näitajaga mõõdetakse tolli IT-rakenduste liiduga seotud komponentide kättesaadavust.
These should be available 97 % of the time during business hours and 95 % of the time otherwise;
Need peaks olema kättesaadavad 97 % tööajast ja 95 % väljaspool tööaega;
the Best Practices and Guideline Index, which will measure the evolution in the identification, development, sharing and application of best working practices and administrative procedures inter alia on the basis of:
parimate tavade ja suuniste indeksiga mõõdetakse parimate töötavade ja haldusmenetluste kindlaksmääramise, arendamise, jagamise ja rakendamise edenemist, tuginedes muu hulgas järgmistele näitajatele:
the number of actions under the Programme organised in this area;
kõnealuses valdkonnas korraldatud programmi meetmete arv;
the number of guidelines and best practices shared;
jagatud suuniste ja parimate tavade arv;
the Learning Index, which will measure the progress resulting from actions under the Programme aiming to reinforce skills and competences of customs officials, inter alia on the basis of:
õppeindeksiga mõõdetakse tolliametnike oskuste ja pädevuse parandamisele suunatud programmi meetmetega saavutatud edusamme, tuginedes muu hulgas järgmistele näitajatele:
the number of officials trained by using common training material of the Union;
liidu ühiste koolitusmaterjalide abil koolitatud ametnike arv;
the number of times Programme eLearning modules were downloaded;
programmi e-õppe moodulite allalaadimiste arv;
the Cooperation with third parties Indicator, which will establish how the Programme supports authorities other than Member States' customs authorities by measuring the number of actions under the Programme supporting that objective.
kolmandate isikutega tehtava koostöö näitajaga määratakse kindlaks, kuidas programm toetab muude kui liikmesriikide tolliasutusi, mõõtes seda eesmärki toetavate programmi meetmete arvu.
European Information Systems and their Union and non-Union components
Euroopa infosüsteemid ning nende liiduga seotud ja liiduvälised komponendid
the common communications network/common systems interface (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, the CSI bridge, the http bridge, CCN LDAP and related tools, CCN web portal, CCN monitoring;
ühine teabevõrk / ühine süsteemiliides (CCN/CSI – CCN2), CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP) ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve;
the customs movement systems, in particular the (New) Computerised Transit System ((N)CTS), NCTS TIR for Russia, the Export Control System (ECS) and the Import Control system (ICS).
tollisüsteemid liikumise jälgimiseks, eelkõige (uus) arvutipõhine transiidisüsteem ((N)CTS), NCTS TIR Venemaa jaoks, ekspordikontrollisüsteem (ECS) ja impordikontrollisüsteem (ICS).
The following applications/components are supporting these systems:
Neid süsteeme toetavad järgmised rakendused/komponendid:
the system to exchange data with third countries (SPEED bridge), the SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), the Standard SPEED Test Application (SSTA), the Standard Transit Test Application (STTA), the Transit Test Application (TTA), the Central Services/Reference Data (CSRD2) and the Central Services/Management Information System (CS/MIS);
kolmandate riikidega teabe vahetamise süsteem (SPEED sild), SPEED Edifact konverteerimissõlm (SPEED-ECN), SPEED standardkatserakendus (SSTA), transiidi standardkatserakendus (STTA), transiidi katserakendus (TTA), tsentraliseeritud teenused/võrdlusandmed (CSRD2) ning tsentraliseeritud teenuste/juhtimisinfosüsteem (CS/MIS);
the Community Risk Management System (CRMS) covering the Risk Information Forms (RIF) and the Common Profiles CPCA functional domains;
ühenduse riskijuhtimissüsteem (CRMS), mis hõlmab riskiteabe vorme (RIF) ja ühisprofiilide CPCA funktsionaaldomeene;
the Economic Operators System (EOS) covering the Economic Operator Registration and Identification (EORI), the Authorised Economic Operators (AEO), the Regular Shipping Services (RSS) and the mutual recognition with partner countries functional domains.
ettevõtjate süsteem (EOS), mis hõlmab ettevõtjate registreerimist ja tuvastamist (EORI), volitatud ettevõtjaid (AEO), liinilaevandusteenuseid (RSS) ja partnerriikide funktsionaaldomeenide vastastikust tunnustamist.
The Generic Web Service is a support component for this system;
Selle süsteemi tugikomponent on geneeriline veebiteenus;
the tariff system (TARIC3) which is a reference data system for other applications such as the quota management system (QUOTA2), the surveillance management and monitoring system (SURV2), the European Binding Tariff Information system (EBTI3) the European Customs Inventory of Chemical Substances (ECICS2).
tariifisüsteem (TARIC3), mis on muude rakenduste, nagu kvootide haldamise süsteemi (QUOTA2), järelevalve juhtimise ja jälgimise süsteemi (SURV2), Euroopa siduva tariifiinfo süsteemi (EBTI3) ja Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu (ECICS2) võrdlusandmete süsteem.
The Combined Nomenclature (CN) and the suspensions (Suspensions) applications are managing legal information with a direct link to the tariff system;
Kombineeritud nomenklatuuri (CN) ja maksupeatamiste teabesüsteemi (SUSPENSIONS) rakendused haldavad tariifisüsteemidega otseselt seotud õigusteavet;
the applications for control purposes, in particular the Specimen Management System (SMS) and the Information System for Processing Procedures (ISPP);
kontrollimiseks kasutatavad rakendused, eelkõige näidiste käitlemise süsteem (SMS) ja töötlemisprotseduuride infosüsteem (ISPP);
the anti-COunterfeit and anti-PIracy System (COPIS);
võltsimis- ja piraatlusevastane süsteem (COPIS);
the Data Dissemination System (DDS2) managing all information which is accessible to the public via the Internet;
andmelevisüsteem (DDS2), millega hallatakse kogu internetis avalikult kättesaadavat teavet;
the Anti-Fraud Information System (AFIS);
pettustevastane infosüsteem (AFIS);
any other systems included in the multiannual strategic plan provided for in Article 8(2) of Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council [1], and the successors of that plan.
muud süsteemid, mis on ette nähtud mitmeaastases strateegilises plaanis ja sellele plaanile järgnevates plaanides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 70/2008/EÜ [1] artikli 8 lõikele 2.
B. The Union components of the European Information Systems are:
B. Euroopa infosüsteemide liiduga seotud komponendid on:
IT assets such as the hardware, the software and the network connections of the systems, including the associated data infrastructure;
IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja võrguühendused, sealhulgas seotud andmete taristu;
IT services necessary to support the development, the maintenance, the improvement and the operation of the systems;
süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused;
C. The non-Union components of the European Information Systems are all those components which are not identified as Union components in Section B.
C. Euroopa infosüsteemide liiduvälised komponendid on kõik need, mida ei määratleta jaos B liiduga seotud komponentidena.
Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a paperless environment for customs and trade (OJ L 23, 26.1.2008, p. 21).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuar 2008. aasta otsus nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (ELT L 23, 26.1.2008, lk 21).
Indicative allocation of funds
Vahendite soovituslik jaotus
The indicative allocation of funds to eligible actions listed in Article 7 is the following:
Vahendite soovituslik jaotus artiklis 7 loetletud toetuskõlblikele meetmetele on järgmine:
Types of action
Meetme liik
Share of the financial envelope
Rahastamispaketi osa
maximum 20 %
kuni 20 %
IT capacity building
IT-suutlikkuse suurendamine
at least 75 %
vähemalt 75 %
Human competency building
Inimeste pädevuse suurendamine
maximum 5 %
kuni 5 %
In that perspective, a cost-benefit analysis of detection equipment and related technology should be carried out in order to facilitate the acquisition of modern customs control tools by customs authorities after 2020.
Seda silmas pidades tuleks teha avastamisseadmete ja nendega seotud tehnoloogia kulutasuvusanalüüs, et hõlbustada tolliasutustel tänapäevaste tollikontrollivahendite soetamist 2020. aasta järgsel perioodil.
Methods facilitating the acquisition of modern customs control tools, including joint public procurement, should also be explored.
Analüüsida tuleks ka meetodeid, mis hõlbustavad tänapäevaste tollikontrollivahendite soetamist, sealhulgas ühiseid riigihankeid.
reducing compliance costs and administrative burden; and
vähendatakse nõuete täitmise kulusid ja halduskoormust ning
expenses linked to IT networks focusing on information processing and exchange; and
infotöötlemisele ja -vahetusele keskendatud IT-võrkudega seotud kulusid ning
Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013,
establishing the Creative Europe Programme (2014 to 2020) and repealing Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC
millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 166(4), the first indent of Article 167(5) and Article 173(3) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4, artikli 167 lõike 5 esimest taanet ja artikli 173 lõiget 3,
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of cultures of Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time ensuring that the conditions necessary for the competitiveness of the Union's industry exist.
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning tagades samal ajal liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.
In that respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States' actions to respect cultural and linguistic diversity, in accordance with Article 167 TFEU and the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (the "2005 Unesco Convention"), to strengthen the competitiveness of the cultural and creative sectors and to facilitate adaptation to industrial changes.
Sellega seoses toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid, et austada ja edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 167 ja UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga (edaspidi „2005. aasta UNESCO konventsioon”), tugevdada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet ning soodustada kohanemist tööstuse muudatustega.
Union support for the cultural and creative sectors is based primarily on the experience acquired with the Union programmes set out in Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council [4] (the "MEDIA programme"), Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] (the "Culture programme") and Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council [6] (the "MEDIA Mundus programme").
Liidu toetus kultuuri- ja loomesektorile tugineb peamiselt kogemustele, mis on saadud järgmiste otsustega kehtestatud liidu programmide raames: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ [4] (programm „MEDIA”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ [5] (programm „Kultuur”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1041/2009/EÜ [6] (programm „MEDIA Mundus”).
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council [7] (the "European Capitals of Culture action") and Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council [8] (the "European Heritage Label action") also contribute to Union support for the cultural and creative sectors.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1622/2006/EÜ [7] (Euroopa kultuuripealinna meede) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL [8] (Euroopa kultuuripärandi märgise meede) aitavad samuti kaasa liidu tegevusele kultuuri- ja loomesektori toetuseks.
The Commission Communication on a European agenda for culture in a globalising world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007 [9] and by the European Parliament in its resolution of 10 April 2008 [10], sets the objectives for future activities of the Union for the cultural and creative sectors.
Komisjoni teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis [9] ja Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis [10], seatakse eesmärgid liidu edaspidisele tegevusele seoses kultuuri- ja loomesektoriga.
It aims to promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity in the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union's international relations.
Selle eesmärk on edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, majanduskasvu ning töökohtade nimel kultuuri kui loovuse allikat ning kultuuri kui olulist komponenti liidu rahvusvahelistes suhetes.
With regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and in particular Articles 11, 21 and 22 thereof, the cultural and creative sectors make an important contribution to the fight against all forms of discrimination, including racism and xenophobia, and are an important platform for freedom of expression and for the promotion of respect for cultural and linguistic diversity.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta, iseäranis selle artiklite 11, 21 ja 22 mõttes annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga, ning ühtlasi on nad oluline väljund, pidades silmas sõnavabadust ning kultuurilise mitmekesisuse ja keelelise paljususe austamise edendamist.
The 2005 Unesco Convention, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, underlines that cultural activities, goods and services have both an economic and a cultural nature, because they convey identities, values and meanings, and must not, therefore, be treated as solely having commercial value.
2005. aasta UNESCO konventsioonis, mis jõustus 18. märtsil 2007 ning millega liit on ühinenud, rõhutatakse, et kultuuriüritused, kultuurikaubad ja -teenused on nii majandusliku kui ka kultuurilise iseloomuga, sest nad on identiteedi, väärtuste ja tähenduse kandjad ning seepärast ei tohi neid käsitleda, nagu oleks neil üksnes kommertslik väärtus.
That convention aims to strengthen international cooperation, including international co-production and co-distribution agreements, and solidarity so as to favour the cultural expression of all countries and individuals.
Konventsiooni eesmärk on tugevdada rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvahelist ühistootmist ja ühislevitamist käsitlevaid lepinguid, ning solidaarsust, et ergutada kõikide riikide ja üksikisikute kultuuri väljendusvorme.
It also states that due attention is to be paid to the special circumstances and needs of various social groups, including persons belonging to minorities.
Konventsioonis sedastatakse samuti, et piisavat tähelepanu tuleb pöörata ühiskonna eri rühmade, sh vähemustesse kuuluvate inimeste konkreetsetele oludele ja vajadustele.
Accordingly, a support programme for the cultural and creative sectors should foster cultural diversity at international level in line with that convention.
Kultuuri- ja loomesektori toetusprogramm peaks edendama kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas kõnealuse konventsiooniga.
Promoting tangible and intangible cultural heritage, in the light of, inter alia, the 2003 Unesco Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage and the 1972 Unesco Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, should also contribute to the enhancement of the value of the relevant sites whilst giving to peoples a sense of ownership of the cultural and historical value of such sites.
Materiaalse ja vaimse kultuuripärandi edendamine peaks muu hulgas UNESCO 2003. aasta vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni ja UNESCO 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni valguses aitama kaasa nende paikade väärtustamisele ning kasvatama inimestes vastutustunnet selliste paikade kultuurilise ja ajaloolise väärtuse suhtes.
The Commission Communication entitled "Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth" (the "Europe 2020 Strategy") defines a strategy that aims to turn the Union into a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
Komisjoni teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal - Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) määratakse strateegia, mille eesmärk on muuta liidu majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduseks, millega saavutatakse tööhõive, tootluse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase.
In that communication, the Commission noted that the Union needs to provide more attractive framework conditions for innovation and creativity.
Selles teatises märkis komisjon, et liidul on vaja tagada innovatsioonile ja loovusele soodsamad raamtingimused.
In that regard, cultural and creative sectors are a source of innovative ideas that can be turned into products and services that create growth and jobs and help address societal changes.
Kultuuri- ja loomesektorid on siin allikaks innovaatilistele ideedele, mida saab muuta toodeteks ja teenusteks, mis loovad majanduskasvu ja töökohti ning aitavad toime tulla ühiskondlike muutustega.
Moreover, excellence and competitiveness in those sectors are primarily the result of efforts on the part of artists, creators and professionals that need to be promoted.
Tipptase ja konkurentsivõime neis sektorites on suurelt jaolt kunstnike, loovisikute ja teiste professionaalide töö tulemus, seda tööd tuleb toetada.
For that purpose, access to finance for the cultural and creative sectors should be improved.
Sel eesmärgil tuleks parandada kultuuri- ja loovsektori juurdepääsu rahastamisvahenditele.
In its conclusions on mobility information services for artists and for culture professionals [11], the Council confirmed the importance of the mobility of artists and cultural professionals for the Union and for achieving its objectives within the Europe 2020 Strategy, and called on the Member States and the Commission, within their respective spheres of competences and with due regard to the principle of subsidiarity, to facilitate the provision of comprehensive and accurate information to artists and cultural professionals seeking to be mobile within the Union.
Nõukogu kinnitab oma järeldustes loovisikutele ja kultuuritöötajatele pakutavate liikuvusalase teabe teenuste kohta [11], kui tähtis on loovisikute ja kultuuritöötajate liikuvus liidu jaoks ning liidu eesmärkide saavutamiseks strateegia „Euroopa 2020” raames, ning kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles oma pädevuste piires ja subsidiaarsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestades hõlbustama liidus liikumisvõimalusi otsivatele loovisikutele ja kultuuritöötajatele põhjaliku ja täpse teabe andmist.
In order to contribute to the enhancement of a shared cultural area, it is important to promote the transnational mobility of cultural and creative players and the transnational circulation of cultural and creative works, including audiovisual works and products, thereby promoting cultural exchanges and intercultural dialogue.
Ühise kultuuriruumi tugevdamisele kaasaaitamiseks on vaja edendada kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning kultuuri- ja loometeoste, sealhulgas audiovisuaalsete teoste ja toodete riikidevahelist levitamist, edendades seeläbi kultuurivahetust ja kultuuridevahelist dialoogi.
The MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes have been the subject of regular monitoring and external evaluations, and public consultations have been organised on their future, from which it emerges that those programmes play a very important role in protecting and promoting Europe's cultural and linguistic diversity and that they are relevant for the needs of the cultural and creative sectors.
Programme „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” on korrapäraselt seiratud, on toimunud nende välishindamised ning on korraldatud avalikke arutelusid nende tuleviku üle, millest ilmneb, et need programmid etendavad väga olulist rolli Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel ning et neid on kultuuri- ja loomesektori jaoks vaja.
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level.
Samuti kinnitavad seired, hindamised ja arutelud ning lisaks ka mitmesugused sõltumatud uuringud (eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtme uuring), et kultuuri- ja loomesektorid seisavad silmitsi ühiste probleemidega, nimelt kiired muutused digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumise tõttu, turu killustumine mitmekeelsuse tõttu, raskused rahastamisvahenditele juurdepääsul, keerukad haldusmenetlused ja võrreldavate andmete vähesus, mis kõik nõuavad meetmeid liidu tasandil.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe's heritage.
Euroopa kultuuri- ja loomesektorid on eristatavad sisuliselt piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni, millest tuleneb kultuuriliselt rikas ja äärmiselt sõltumatu kultuurimaastik, mis annab hääle Euroopa kultuuripärandi eri kultuuritraditsioonidele.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer.
Sellisest mitmekesisusest on samuti tingitud üksjagu tõkkeid, mis raskendavad kultuuri- ja loometeoste riikidevahelist levitamist ning takistavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate liikuvust liidus ja väljaspool seda, mis võib kaasa tuua olukorra, kus geograafiline tasakaal on paigast ära ning see omakorda piirab tarbijate valikuid.