natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The auditor/audit team should:
Audiitor/auditimeeskond peaks
Prepare a good audit plan, by collecting information on the objective, scope, place and date arranged with the organisation;
valmistama ette hea auditikava, kogudes teavet eesmärgi, ulatuse, koha ja kuupäeva kohta, mis organisatsiooniga on kokku lepitud;
Deliver the audit plan to the organisation sufficiently in advance;
edastama auditikava organisatsioonile piisavalt aegsasti;
Draw up checklists;
koostama kontrollnimekirjad;
Distribute tasks within the audit team.
jaotama auditimeeskonnas ülesanded.
For an audit to be meaningful, the audit team must check compliance with environmental legislation, whether objectives and targets have been met, and whether the management system is effective and adequate.
Et audit oleks sihipärane, peab auditimeeskond kontrollima, kas järgitakse keskkonnaalaseid õigusakte, kas eesmärgid ja ülesanded on täidetud ning kas juhtimissüsteem on tõhus ja asjakohane.
The audit process must include the following steps:
Auditiprotsess peab sisaldama järgmisi samme:
Understanding of the management system;
juhtimissüsteemist arusaamine;
Evaluation of the system’s strengths and weaknesses;
süsteemi tugevate ja nõrkade külgede hindamine;
Gathering relevant evidence (e.g. data, records, documents);
asjakohase teabe kogumine (nt andmed, tõendusdokumendid, dokumendid);
Evaluating audit findings;
auditi tulemuste hindamine;
Preparing audit conclusions; and
auditi järelduste väljatöötamine ja
Reporting audit findings and conclusions.
aruandmine auditi tulemustest ja järeldustest.
Reporting audit findings and conclusions
Aruandmine auditi tulemustest ja järeldustest
The aim of the audit report is to provide management with:
Auditiaruande eesmärk on pakkuda juhtkonnale järgmist:
written evidence concerning the scope of the audit;
kirjalik teave auditi ulatuse kohta;
information on the extent to which objectives have been met;
teave eesmärkide täidetuse määra kohta;
information on whether objectives are in line with the organisation’s environmental policy;
teave eesmärkide ja organisatsiooni keskkonnapoliitika kooskõlastatuse kohta;
information on the reliability and effectiveness of the monitoring system;
teave seiresüsteemi usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse kohta;
proposed corrective actions if required.
vajaduse korral soovitatav korrigeeriv tegevus.
The report must be submitted to the EMAS management representative who finalises corrective actions if non-conformities (including cases of non-compliance, if any) have been identified.
Aruanne tuleb esitada EMASi juhtkonna esindajale, kes teeb lõpliku otsuse korrigeeriva tegevuse kohta, kui on kindlaks tehtud nõuetele mittevastavus (sealhulgas õigusnormide mittetäitmise juhtumid).
Top management has to review the management system on a regular basis (at least annually) to ensure it is fit for purpose and effectiveness.
Tippjuhtkond peab juhtimissüsteemi korrapäraselt (vähemalt igal aastal) üle vaatama, et tagada selle eesmärgipärasus ja mõjusus.
The management review needs to be recorded, and records kept.
Juhtkonnapoolne ülevaatus tuleb registreerida ja tõendusdokumendid tuleb säilitada.
Content of management review
Juhtkonnapoolse ülevaatuse sisu
Results of internal audits including evaluation of legal compliance;
siseauditite tulemused, sealhulgas hinnangud õigusaktidele vastavuse kohta;
External communication;
organisatsiooniväline teabevahetus;
Complaints;
kaebused;
Extent to which objectives and targets have been met;
eesmärkide ja ülesannete täidetuse määr;
Status of corrective and preventive actions;
korrigeerivate ja ennetavate tegevuste seis;
Follow-up to previous management reviews;
eelnevate juhtkonnapoolsete ülevaatuste järelmeetmed;
Changing circumstances, e.g. legal developments, environmental changes;
muutuvad asjaolud, sealhulgas õigusaktidega seotud areng, keskkonnaalased muutused;
Recommendations for improvement.
parandussoovitused.
Outputs include all decisions and activities, changes to environmental policy, objectives, targets and other aspects of the environmental management system.
Väljundid hõlmavad kõiki otsuseid ja tegevusi, keskkonnapoliitika, -eesmärkide, -ülesannete ja keskkonnajuhtimissüsteemi muude osade võimalikke muudatusi.
For the public, it affirms the organisation’s commitment to taking action on the environment.
Avalikkuse jaoks kinnitab see organisatsiooni kohustust võtta keskkonnaalaseid meetmeid.
It is up to the organisation to decide if it wants to include its environmental statement in its annual report, or other reports, for instance, on corporate social responsibility.
Organisatsioon võib otsustada, kas ta soovib lisada keskkonnaaruande oma aastaaruandesse või muusse, näiteks ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevasse aruandesse.
Minimum content for EMAS environmental statement
EMASi keskkonnaaruande miinimumsisu
A clear and unambiguous description of the organisation registering under EMAS and a summary of its activities, products and services and its relationship to any parent organisations as appropriate
EMASi-kohast registreerimist taotleva organisatsiooni selge ja ühetähenduslik kirjeldus, kokkuvõte tema tegevusest, toodetest ja teenustest ja vajaduse korral suhe emaorganisatsiooniga
Include diagrams, maps, flow charts, aerial photographs, etc. to illustrate the content. NACE codes to describe activities should also be included.
Lisada sisu illustreerimiseks diagramme, kaarte, vooskeeme, aerofotosid jm. Tegevuse kirjeldamiseks tuleks lisada ka NACE koodid.
The environmental policy and a brief description of the organisation’s environmental management system
Organisatsiooni keskkonnapoliitika ja keskkonnajuhtimissüsteemi lühikirjeldus
A proper description of the system is important to provide clear information about the working structure.
Süsteemi nõuetekohane kirjeldus on oluline toimimisstruktuuri käsitleva selge teabe esitamiseks.
The environmental policy has to be included.
Käsitleda tuleb ka keskkonnapoliitikat.
A description of all the significant direct and indirect environmental aspects which result in significant environmental impacts of the organisation and an explanation of the nature of the impacts as related to these aspects (Annex I.2 to the EMAS Regulation)
Organisatsiooni kõikide selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide kirjeldus, millel on oluline keskkonnamõju, ning selgitus nende aspektidega seotud mõju laadi kohta (EMASi määruse I lisa punkt 2)
Direct and indirect environmental aspects should be given separately.
Otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid tuleb esitada eraldi.
The impacts of both should be given, using tables or flowcharts.
Mõlemate aspektide mõjud tuleks esitada eraldi tabelite või voodiagrammide abil.
A description of the environmental objectives and targets in relation to the significant environmental aspects and impacts
Tähtsate keskkonnaaspektide ja keskkonnamõjuga seotud keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete kirjeldus
Use lists of targets and objectives, as well as indicators to assess progress on improving performance.
Kasutada ülesannete ja eesmärkide loendeid ning indikaatoreid, et hinnata tulemuslikkuse täiustamiseks tehtud edusamme.
Include the environmental programme and refer to specific measures taken or planned to improve performance.
Lisada keskkonnakava ning esitada konkreetsed tulemuslikkuse täiustamiseks võetud või kavandatavad meetmed.
A summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Kokkuvõte olemasolevatest andmetest, milles seoses olulise keskkonnamõjuga võrreldakse organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust selle keskkonnaeesmärkide ja -ülesannetega.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C of Annex IV to the EMAS Regulation;
Esitatakse andmed EMASi määruse IV lisa punktis C osutatud põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta
Core indicators focus on six key areas:
Põhinäitajate keskmes on kuus põhivaldkonda:
energy efficiency, material efficiency, water, waste, biodiversity and emissions (see 2.3.2).
energiatõhusus, materjalitõhusus, vesi, jäätmed, bioloogiline mitmekesisus ja heited (vt punkt 2.3.2).
Other factors regarding environmental performance including performance against legal provisions with respect to their significant environmental impacts
Muud keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud asjaolud, sealhulgas olulist keskkonnamõju käsitlevate õigusnormide järgimine
Use tables and/or graphs comparing legal reference limits to limits measured and/or calculated by the organisation.
Kasutada tabeleid ja/või graafikuid, milles võrreldakse õigusaktide piirmäärasid mõõdetud ja/või organisatsiooni poolt arvutatud piirmääradega.
It is not always possible to measure environmental performance with data.
Alati ei ole võimalik mõõta keskkonnategevuse tulemuslikkust andmete alusel.
Soft factors are also relevant, and may include changes in behaviour, improvements in processes, etc.
Olulised on ka nn pehmed tegurid, mis võivad kajastada muutusi toimimises, protsessi täiustamist jm.
A reference to the applicable legal requirements relating to the environment
Viide kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele
EMAS requires legal compliance.
EMAS nõuab vastavust õigusnormidele.
The environmental statement is an opportunity to state how the organisation achieves this.
Keskkonnaaruanne on võimalus näidata, kuidas organisatsioon seda saavutab.
Though EMAS-registered organisations should have available an internal list of all relevant legal requirements, it is not necessary to include them all in the environmental statement.
Kuigi EMASi kohaselt registreeritud organisatsioonides peaks olema organisatsioonisiseselt kättesaadav kõikide asjakohaste õigusaktide nõuete nimekiri, ei ole vaja neid kõiki keskkonnaaruandesse lisada.
An outline is enough in this context.
Kokkuvõttest siinkohal piisab.
The name and accreditation or licence number of the environmental verifier and the date of validation
Tõendaja nimi ja akrediteerimis- või litsentsimisnumber ning kinnitamise kuupäev
If the organisation publishes its environmental statement as part of another report, it should identify the statement as such and indicate that it has been validated by the environmental verifier.
Kui organisatsioon avaldab oma keskkonnaaruande muu aruande osana, peaks ta aruande sellisena määratlema ning märkima, et tõendaja on aruande kinnitanud.
Although it is not mandatory to annex the declaration referred to in Article 25(9) to the EMAS environmental statement, it is considered best practise to do so.
Kuigi artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsiooni lisamine EMASi keskkonnaaruandele ei ole kohustuslik, peetakse seda parimaks tavaks.
Organisations have to report on the core environmental performance indicators (also known as key performance indicators) relevant to direct environmental aspects of the organisation.
Organisatsioonid peavad esitama ülevaate keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhinäitajatest (tulemuslikkuse põhinäitajad), mis on olulised organisatsiooni otseste keskkonnaaspektide seisukohast.
They should also report on other performance indicators relevant to more specific environmental aspects.
Nad peaksid esitama ülevaate ka muudest tulemuslikkuse näitajatest, mis on konkreetsemate keskkonnaaspektide seisukohast olulised.
They should take into account sectoral reference documents where these are available.
Vajaduse korral tuleks võtta arvesse sektorite võrdlusdokumente.
Core indicators apply to all types of organisations.
Põhinäitajaid kohaldatakse kõikide organisatsioonitüüpide suhtes.
They measure performance in the following key areas:
Need näitavad tulemuslikkust järgmistes peamistes küsimustes:
Energy efficiency;
energiatõhusus,
Material efficiency;
materjalitõhusus,
Water;
vesi,
Waste;
jäätmed,
Biodiversity;
bioloogiline mitmekesisus,
Each core indicator is composed of a figure A (input), a figure B (output) and a ratio figure R = A/B
Iga põhinäitaja koosneb arvust A (sisend), arvust B (väljund) ning suhtarvust R = A/B
Figure A (input)
Arv A (sisend)
The Input (figure A) is reported as follows:
Sisend (arv A) tuleb esitada järgmiselt.
Energy efficiency:
Energiatõhusus
Total annual energy consumption, expressed in MWh or GJ;
kogu aastane energiatarbimine, väljendatuna ühikutes MWh või GJ;
Percentage of (a) from renewable energy sources, produced by the organisation.
punktis a väljendatud tarbimise protsentuaalne osa, mille organisatsioon on tootnud taastuvatest energiaallikatest.
The indicator (b) captures the percentage of annual energy consumption from renewable energy sources actually produced by the organisation.
Näitaja b hõlmab kogu aastase energiatarbimise seda protsentuaalset osa, mille organisatsioon on tegelikult taastuvatest energiaallikatest tootnud.
Energy purchased from an energy provider is not included under this indicator, and may be considered as part of ‘green procurement’ measures.
See näitaja ei hõlma energiapakkujalt ostetud energiat ning seda võib käsitada keskkonnahoidliku riigihanke meetmete osana.
Material efficiency:
Materjalitõhusus
Annual mass flow of different materials used, expressed in tonnes, excluding energy carriers and water.
Eri materjalide aastane kulu (välja arvatud energiakandjad ja vesi), väljendatuna tonnides.
The annual mass flow of different materials can be divided according to the use to which they are put.
Eri materjalide aastase kulu võib jaotada vastavalt nende kasutamisotstarbele.
They might, for instance, include raw materials such as metal, wood or chemicals, or intermediate goods, depending on the activities of the organisation.
Näiteks võivad need sõltuvalt organisatsiooni tegevusest hõlmata toormaterjale, nagu metall, puit või kemikaalid, või vahetooteid.
Water:
Vesi
Total annual water consumption, expressed in m3.
Kogu aastane veetarbimine, väljendatuna kuupmeetrites (m3).
This indicator requires reporting on the total annual amount of water the organisation consumes.
See näitaja nõuab ülevaadet kogu aastasest veekogusest, mida organisatsioon tarbib.
It is useful to clarify different types of water consumption, and to report on consumption according to the source of the water, e.g. surface water, ground water.
Kasulik on täpsustada veetarbimise eri tüübid ning esitada tarbimise andmed vastavalt veeallikale, nt pinnavesi, põhjavesi.
Other useful information might include the amount of wastewater, wastewater treated and reused, rainwater and grey-water recycling.
Muu kasulik teave võib käsitleda heitvee kogust, käideldud ja taaskasutatud heitvee, vihmavee ja olmereovee ringlussevõtu mahtu.
This covers the total annual generation of
See hõlmab järgmist:
waste (broken down by type) expressed in tonnes;
kogu aastane tekitatud jäätmekogus (liikide kaupa), väljendatuna tonnides;
hazardous waste, expressed in tonnes or kilograms.
kogu aastane tekitatud ohtlike jäätmete kogus, väljendatuna kilogrammides või tonnides.
Reporting on waste and hazardous waste is compulsory under the EMAS Regulation.
Jäätmetest ja ohtlikest jäätmetest ülevaate andmine on EMASi määruse alusel kohustuslik.
It is good practice to break waste down by type for both streams.
Hea tava on esitada need mõlema rühma puhul liigiti.
The results of the environmental review, including relevant legal obligations on reporting waste, should be taken as a basis.
Aluseks tuleks võtta keskkonnaülevaate tulemused, sealhulgas jäätmetest aruandmisega seotud asjakohased õiguslikud kohustused.
More detailed reporting could be done in line with the national waste classification system which implements the European List of Waste.
Üksikasjalikuma ülevaate võib koostada kooskõlas riikliku jäätmeklassifikatsioonisüsteemiga, mille juures kasutatakse Euroopa jäätmeloendit.
Reporting long lists of waste types could be counterproductive and confusing for communication purposes, so ‘clustering’ information according to the European List is an option.
Pikkadest jäätmenimekirjadest ülevaate esitamine võib anda vastupidise tulemuse ning olla teabevahetuse eesmärkide seisukohast segadust tekitav, seega on võimalik teavet Euroopa loendi kohaselt n-ö klasterdada.
Waste could then be recorded by volume for the different types, such as metals, plastic, paper, sludge, ash, etc. Adding information on the amount of waste that is recovered, recycled, used for energy production or landfilled, could also be useful.
Sellisel juhul võib jäätmed registreerida eri tüüpide, nt metallide, plasti, paberi, muda, tuha jm mahtude järgi. Kasulik võib olla ka teabe lisamine taaskasutatava, ringlusse võetava ja energiatootmiseks kasutatava või prügilatesse ladestatavate jäätmete koguse kohta.
Biodiversity:
Bioloogiline mitmekesisus
Use of land, expressed in m2 of built-up-area.
Maakasutus, väljendatuna hoonestatud ala ruutmeetrites (m2).
Biodiversity is a complex, relatively new issue among core indicators.
Bioloogiline mitmekesisus on keeruline, põhinäitajate seas suhteliselt uus teema.
Some of the factors driving loss of biodiversity loss (climate change, emission/pollution) are already covered by environmental aspects and related indicators in the EMAS Regulation, covering energy and water consumption, emissions, waste, etc.
Mõnda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise tegurit (kliimamuutus, heide/saaste) on EMASi määruses juba keskkonnaaspektide ja asjaomaste näitajatega seoses käsitletud, hõlmates energia- ja veetarbimist, heiteid, jäätmeid jm.
Not all biodiversity indicators are relevant for all sectors/organisations, and not all can be implemented directly when starting to manage these aspects.
Iga sektori/organisatsiooni jaoks ei ole olulised kõik bioloogilise mitmekesisuse näitajad ning neid kõiki ei saa asjaomaseid aspekte käsitledes vahetult rakendada.
The environmental review should give a good indication of relevant factors.
Keskkonnaülevaade peaks andma asjakohastest teguritest hea ülevaate.
The organisation should consider not just local impacts, but also direct and indirect impacts on biodiversity more widely, e.g. extraction of raw material, procurement/supply chain, production and product, transport and logistics, marketing and communication.
Organisatsioon peaks lisaks kohalikule mõjule kaaluma ka laiemalt bioloogilisele mitmekesisusele avalduvat otsest ja kaudset mõju, nt tooraine kaevandamine, hanke-/tarneahel, tootmine ja tooted, vedu ja logistika, turundus ja kommunikatsioon.
There is no single indicator relevant for all organisations.
Kõikide organisatsioonide jaoks olulist ühtset näitajat ei ole.
The biodiversity indicator on land use, provided for in Annex IV to the EMAS Regulation, can be seen as common denominator.
Ühiseks nimetajaks võib pidada EMASi määruse IV lisas ettenähtud bioloogilise mitmekesisuse näitajat maakasutuse kohta.
This only covers the premises of the organisation in terms of built-up area.
See hõlmab üksnes organisatsiooni tööruume hoonestatud ala põhjal.
However, it is highly recommended that sealed areas should also be included in this.
Siiski soovitatakse tungivalt kaetud mullaga alade kaasamist.
Emissions:
Heited
Total annual emissions of greenhouse gases (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), expressed in tonnes of CO2 equivalent;
Kogu aastane kasvuhoonegaaside heitkogus (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), väljendatuna CO2 ekvivalendi tonnides;
Total annual air emissions (including at least SO2, NOx, PM), expressed in kilograms or tonnes.
kogu aastane õhusaaste (sealhulgas vähemalt SO2, NOx, PM), väljendatuna kilogrammides või tonnides.
Because the impacts of these substances are different, they should not to be added up.
Nimetatud ainete erisuguste mõjude tõttu ei tohiks neid koondada.
The approach to quantifying emissions, especially greenhouse gases and air pollutants, needs to be clarified [19].
Heite, eeskätt kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete kvantifitseerimise põhimõtted vajavad täpsustamist [19].
As a starting point, organisations need to take into account existing legal requirements.
Lähtepunktina peaksid organisatsioonid võtma arvesse olemasolevaid õigusaktide nõudeid.
This is clearly the case for organisations whose installations fall under the scope of the EU Emission Trading Scheme or the European Pollutant Release and Transfer Register Regulation.
See kehtib selgelt organisatsioonide puhul, kelle käitised kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi või Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit käsitleva määruse kohaldamisalasse.
In other cases, European, globally recognised or national/regional common methodologies when available may be applied.
Muudel juhtudel võib vajaduse korral kohaldada Euroopa, üldtunnustatud või riiklikke/piirkondlikke meetodeid.
Although reporting on core indicators is only mandatory for direct aspects, an organisation has to take into account all significant environmental aspects, direct and indirect.
Kuigi põhinäitajatest ülevaate andmine on kohustuslik ainult otseste aspektide puhul, peab organisatsioon võtma arvesse kõiki, nii otseseid kui ka kaudseid olulisi keskkonnaaspekte.
So it is best to report significant indirect greenhouse gas emissions, preferably separately from direct emissions.
Seega on kõige parem olulistest kaudsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest teada anda, esitades need eelistatavalt otsesest heitest eraldi.
Figure B (output)
Arv B (väljund)
Overall annual output (figure B) is the same for all fields, but adapted for different types of organisation:
Kogu aastane väljund (arv B) on kõikide valdkondade jaoks sama, kuid seda kohandatakse organisatsioonide eri tüüpidele järgmiselt:
Small organisations can state the total annual turnover or number of employees;
Väikesed organisatsioonid võivad esitada aastase kogukäibe või töötajate arvu;
Core indicators and related elements of flexibility – rationale
Põhinäitajad ja nendega seotud paindlikkusvõimalused – põhimõtted
It is important to understand the rationale behind the setting of indicators and the elements of flexibility provided in the EMAS Regulation (Annex IV to the EMAS Regulation).
Oluline on mõista EMASi määruses (EMASi määruse IV lisa) esitatud näitajate kehtestamise ja paindlikkusvõimaluste põhimõtteid.
Annex IV C.1 states that indicators must:
IV lisa punkti C alapunktis 1 on märgitud, et näitajad peavad
give an accurate appraisal of the organisation’s environmental performance;
andma täpse hinnangu organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkusele;
allow for comparison with sector, national or regional benchmark as appropriate;
võimaldama vajaduse korral võrdlust valdkondlike, üleriigiliste või piirkondlike eeskujudega;
Those are the main functions of the key performance indicators.
Need on tulemuslikkuse põhinäitajate peamised ülesanded.
However, there is some flexibility over use of the indicators if that helps to achieve their function.
Näitajate rakendamine võimaldab aga mõningast paindlikkust, kui see aitab nende ülesandeid täita.
They are as follows:
Need võimalused on järgmised:
Conditions for using the confidentiality clause, referred in Annex IV C.1 — ‘if disclosure would adversely affect the confidentiality of commercial or industrial information (…), the organisation may be permitted to index this information in its reporting, e.g., by establishing a base line year (with the index number 100) from which the development of the actual input/impact would appear’.
IV lisa punkti C alapunktis 1 osutatud konfidentsiaalsusklausli kasutamise tingimused – „kui avaldamine kahjustaks organisatsiooni äri või tööstusega seotud teabe konfidentsiaalsust [—], on organisatsioonil lubatud seda teavet aruandes indeksiga siduda, näiteks kehtestades aluseks aasta (indeksinumbriga 100), millest lähtudes näidataks tegeliku sisendi/mõjude arenguid”.
This clause could be invoked if the use of an indicator might disclose sensitive data that could enable a competitor to calculate the average price of production.
Seda klauslit võib kohaldada, kui näitaja rakendamine võib avaldada tundlikku teavet, mis võib anda konkurendile võimaluse arvutada välja tootmise keskmine hind;