natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Components of Figure 9
Joonisel 9 märgitud seadmed
Porapak column
Porapaki kolonn
Porapak N, 180/300 µm (50/80 mesh), 610 mm length × 2,16 mm ID must be used and conditioned at least 12 h at 423 K (150 °C) with carrier gas prior to initial use.
Kasutatakse Porapak N 180/300 µm (50/80 mešši) kolonni pikkusega 610 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 °C).
Molecular sieve column
Molekulaarsõelaga täidetud kolonn
Type 13X, 250/350 µm (45/60 mesh), 1220 mm length × 2,16 mm ID must be used and conditioned at least 12 h at 423 K (150 °C) with carrier gas prior to initial use.
Kasutatakse 13X 250/350 µm (45/60 mešši) kolonni pikkusega 1220 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 °C).
To maintain columns and valves at stable temperature for analyser operation, and to condition the columns at 423 K (150 °C).
Kolonnide ja ventiilide hoidmiseks analüsaatori tööks vajalikul püsival temperatuuril ning kolonnide konditsioneerimiseks temperatuuril 423 K (150 °C).
Sample loop
Proovisilmus
A sufficient length of stainless steel tubing to obtain approximately 1 cm3 volume.
Roostevabast terasest toru, mille pikkus tagab ligikaudu 1 cm3 mahutavuse.
To bring the sample to the gas chromatograph.
Uuritava proovi juhtimiseks gaasikromatograafi.
Dryer
Kuivati
A dryer containing molecular sieve must be used to remove water and other contaminants which might be present in the carrier gas.
Molekulaarsõelaga kuivati, mida kasutatakse vee ja muude saasteainete eemaldamiseks kandegaasist, kui neid selles esineb.
Flame ionisation detector (FID) to measure the concentration of methane.
Leekionisatsioonidetektor Metaani kontsentratsiooni mõõtmiseks.
Sample injection valve
Proovisisestuskraan
To inject the sample taken from the sampling bag via SL of Figure 8.
Proovigaasikotist joonisel 8 kujutatud proovivõtuliini kaudu võetud proovi sisestamiseks.
It must be low dead volume, gas tight, and heatable to 423 K (150 °C).
Proovisisestuskraan peab olema väikese tühimahuga, lekkekindel ja kuumutatav temperatuurini 423 K (150 °C).
To select span gas, sample, or no flow.
Võrdlusgaasi, uuritava proovi või vooluta režiimi valimiseks.
To set the flows in the system.
Voolude reguleerimiseks süsteemis.
To control the flows of the fuel (= carrier gas), the sample, and the air, respectively.
Kütuse- (= kandegaasi-), proovi- ja õhuvoolu reguleerimiseks.
Flow capillary
Voolukapillaar
To control the rate of air flow to the FID
Leekionisatsioonidetektorisse suunduva õhuvoolu reguleerimiseks.
Sintered metal filters to prevent grit from entering the pump or the instrument.
Paagutatud metallfiltrid, et vältida puru sattumist pumpa või mõõteseadmetesse.
To measure the sample bypass flow rate.
Uuritava proovi möödavoolu mõõtmiseks.
Non-methane cutter method (NMC, Figure 10)
Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (joonis 10)
The cutter oxidises all hydrocarbons except CH4 to CO2 and H2O, so that by passing the sample through the NMC only CH4 is detected by the FID.
Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab FID ainult metaani (CH4).
If bag sampling is used, a flow diverter system must be installed at SL (see paragraph 1.2., Figure 8) with which the flow can be alternatively passed through or around the cutter according to the upper part of Figure 10.
Proovigaasikoti kasutamise korral ühendatakse proovivõtuliini külge voolu kõrvalejuhtimise süsteem (vt punkt 1.2, joonis 8), mille abil saab voolu eemaldist läbi või mööda juhtida, nagu on kujutatud joonise 10 ülaosas.
For NMHC measurement, both values (HC and CH4) must be observed on the FID and recorded.
NMHC mõõtmisel jälgitakse FID analüsaatori mõlemat väärtust (HC ja CH4) ning need salvestatakse.
If the integration method is used, an NMC in line with a second FID must be installed parallel to the regular FID into HSL1 (see paragraph 1.2., Figure 8) according to the lower part of Figure 10.
Integreerimismeetodi kasutamise korral paigaldatakse HSL1 paralleelselt tavapärase FID analüsaatoriga (vt punkt 1.2, joonis 8) NMC koos teise FIDga, nagu on kujutatud joonise 10 alumises osas.
For NMHC measurement, the values of the two FID's (HC and CH4) must be observed and recorded.
NMHC mõõtmisel jälgitakse mõlema FID analüsaatori väärtusi (HC ja CH4) ning need salvestatakse.
The cutter must be characterised at or above 600 K (327 °C) prior to test work with respect to its catalytic effect on CH4 and C2H6 at H2O values representative of exhaust stream conditions.
Enne katset tuleb heitgaasivoo tingimustele vastava H2O taseme juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 °C) kindlaks määrata metaanist erinevate süsivesinike eemaldi katalüütiline mõju CH4 ja C2H6 sisaldusele.
The dew point and O2 level of the sampled exhaust stream must be known.
Uuritava heitgaasivoo kastepunkt ja O2 tase peavad olema teada.
The relative response of the FID to CH4 must be recorded (see annex 4, appendix 5, paragraph 1.8.2.).
Registreeritakse leekionisatsioonidetektori CH4 suhteline näit (vt 4. lisa, 5. liide, punkt 1.8.2).
Figure 10: Flow diagram for methane analysis with the non-methane cutter (NMC)
Joonis 10 – Metaani määramise vooludiagramm metaanist erinevate süsivesinike eemaldi kasutamise korral
SL (see figure 8)
SL (vt joonis 8)
Bag Sampling Method
Proovikoti meetod
(see figure 8)
(vt joonis 8)
Integrating Method
Integreerimise meetod
Components of Figure 10
Joonisel 10 märgitud seadmed
Non-methane cutter
Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi
To oxidise all hydrocarbons except methane.
Oksüdeeritakse kõik süsivesinikud peale metaani.
Heated flame ionisation detector (HFID)
Kuumleekionisatsioonidetektor
To measure the HC and CH4 concentrations.
HC ja CH4 kontsentratsioonide mõõtmiseks.
To select sample, zero and span gas.
Uuritava gaasi, nullgaasi või võrdlusgaasi valimiseks.
is identical with V2 of Figure 8.
ja joonisel 8 märgitud V2 on identsed.
To by-pass the NMC
NMC möödavoolule ümberlülitamiseks.
To control the pressure in the sampling line and the flow to the HFID.
Proovivõtuliini rõhu ning kuumleekionisatsioonidetektorisse suunduva voolu reguleerimiseks.
is identical with R3 of Figure 8.
ja joonisel 8 märgitud R3 on identsed.
is identical with FL1 of Figure 8.
ja joonisel 8 märgitud FL1 on identsed.
EXHAUST GAS DILUTION AND DETERMINATION OF THE PARTICULATES
HEITGAASI LAHJENDAMINE JA KÜBEMEHEITE MÄÄRAMINE
Paragraphs 2.2., 2.3. and 2.4. and figures 11 to 22 contain detailed descriptions of the recommended dilution and sampling systems.
Punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 ning joonistel 11–22 esitatakse soovitatavate lahjendus- ja proovivõtusüsteemide üksikasjalik kirjeldus.
A dilution system is described in figures 11 to 19 based upon the dilution of a part of the exhaust stream.
Lahjendussüsteemi kirjeldus on esitatud joonistel 11–19 ning see põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel.
For subsequent collection of the particulates, the entire dilute exhaust gas or only a portion of the dilute exhaust gas is passed to the particulate sampling system (paragraph 2.4., Figure 21).
Tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste kogumissüsteemi (punkt 2.4, joonis 21).
The calculation of the dilution ratio depends upon the type of system used.
Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemist.
The following types are recommended:
Soovitatavad on järgmised tüübid.
With these systems, the flow into the transfer tube is matched to the bulk exhaust flow in terms of gas velocity and/or pressure, thus requiring an undisturbed and uniform exhaust flow at the sampling probe.
Kõnealustes süsteemides seatakse ülekandetorusse voolav gaasivoog kiiruse ja/või rõhu osas vastavusse heitgaasi põhivooluga ning seetõttu peab heitgaasivool proovivõtturi juures olema häireteta ja ühtlane.
The latter is typically not necessary, as the particles are sufficiently small as to follow the fluid streamlines.
Viimane ei ole tavaliselt vajalik, kuna tahked osakesed on küllalt väikesed, et gaasivooluga ühineda.
The dilution ratio is determined from the concentrations of tracer gases, such as CO2 or NOx, naturally occurring in the engine exhaust.
Lahjendusaste määratakse märgistusgaaside, näiteks mootori heitgaasis tavaliselt sisalduvate CO2 või NOx kontsentratsiooni järgi.
The concentrations in the dilute exhaust gas and in the dilution air are measured, whereas the concentration in the raw exhaust gas can be either measured directly or determined from fuel flow and the carbon balance equation, if the fuel composition is known.
Mõõdetakse kontsentratsioonid lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus, kusjuures kontsentratsiooni toores heitgaasis võib mõõta kas otse või määrata kütusevoolust süsinikubilansi võrrandi abil, kui kütuse koostis on teada.
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by setting the dilution air flow and the total dilute exhaust flow.
Kõnealustes süsteemides võetakse proov heitgaasi põhivoost lahjendusõhu voolu ja kogu lahjendatud heitgaasivoolu reguleerimise teel.
The dilution ratio is determined from the difference of the two flow rates.
Lahjendusaste määratakse kahe voolu erinevuse põhjal.
Flow control is very straightforward by keeping the dilute exhaust flow rate constant and varying the dilution air flow rate, if needed.
Voolu saab kergesti reguleerida, kui lahjendatud heitgaasi voolu kiirus hoitakse konstantsena ning vajaduse korral muudetakse lahjendusõhu voolu kiirust.
When using partial flow dilution systems, attention must be paid to avoiding the potential problems of loss of particulates in the transfer tube, ensuring that a representative sample is taken from the engine exhaust, and determination of the split ratio.
Osavoolulahjendussüsteemide kasutamise korral tuleb tähelepanu pöörata võimalikele probleemidele seoses tahkete osakeste kaoga ülekandetorus, et tagada mootori heitgaasist võetava proovi representatiivsus, ning jaotussuhte kindlaksmääramisele.
Figure 11: Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (SB control)
Joonis 11 – Osavoolulahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja proovivõtuga osavoolust (reguleerimine imipumba abil)
see figure 21
Vt joonis 21 mittekohustuslik
to particulate sampling
Tahkete osakeste
system
GFUEL
exhaust
heitgaas
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu isokineetilise proovivõtturi ISP abil.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the suction blower SB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse imipumpa SB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis.
Figure 12: Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (PB control) DAF FM1
Joonis 12 – Osavoolulahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja proovivõtuga osavoolust (reguleerimine ülelaadekompressori abil)
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the pressure blower PB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse ülelaadekompressorit PB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis.
This is done by taking a small fraction of the dilution air whose flow rate has already been measured with the flow measurement device FM1, and feeding it to TT by means of a pneumatic orifice.
Selleks võetakse väike osa lahjendusõhust, mille voolukiirus on juba kindlaks määratud voolumõõturi FM1 abil, ning juhitakse see pneumaatilise ava kaudu ülekandetorusse TT.
The dilution air is sucked through DT by the suction blower SB, and the flow rate is measured with FM1 at the inlet to DT.
Lahjendusõhk imetakse läbi DT imipumba SB abil ning FM1 abil mõõdetakse voolu kiirus DT sisselaskeava juures.
to PB or SB
Ühendatakse PB-ga või SB-ga
PTT vent DT TT
äravool
see figure 21 EGA
Vt joonis 21
system SP EP
süsteemi
The concentrations of a tracer gas (CO2 or NOx) are measured in the raw and diluted exhaust gas as well as in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse nii lahjendamata ja lahjendatud heitgaasis kui ka lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil.
These signals are transmitted to the flow controller FC2 that controls either the pressure blower PB or the suction blower SB to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
Signaalid kantakse üle vooluregulaatorisse FC2, mis reguleerib kas ülelaadekompressorit PB või imipumpa SB, et säiliks soovitud heitgaasi jaotus ja lahjendusaste lahjendustunnelis DT.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air.
Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonide põhjal lahiendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus.
Figure 14: Partial flow dilution system with CO2 concentration measurement, carbon balance and total sampling
Joonis 14 - Osavoolulahjendussüsteem CO2 kontsentratsiooni määramisega, süsinikubilansi arvestamisega ning üldproovide võtmisega
optional to P
Võib ühendada P-ga
optional from FC2
Võib ühendada FC2-ga
details see figure 21
Üksikasju vt joonisel 21
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT.
Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT läbi proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT.
The CO2 and fuel flow GFUEL signals are transmitted either to the flow controller FC2, or to the flow controller FC3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
ja GFUEL signaalid kantakse üle kas tahkete osakeste proovivõtusüsteemi voolu regulaatorisse FC2 või regulaatorisse FC3 (vt joonis 21).
controls the pressure blower PB, FC3 the sampling pump P (see Figure 21), thereby adjusting the flows into and out of the system so as to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
reguleerib ülelaadekompressorit PB, FC3 reguleerib proovivõtupumpa (vt joonis 21), korrigeerides süsteemi sisse- ja väljavoolu nii, et säiliks vajalik heitgaasijaotus ja lahjendusaste lahjendustunnelis DT.
The dilution ratio is calculated from the CO2 concentrations and GFUEL using the carbon balance assumption.
Lahjendusaste arvutatakse CO2 kontsentratsioonide ja GFUEL väärtuste põhjal süsinikubilansi meetodil.
Figure 15: Partial flow dilution system with single venturi, concentration measurement and fractional sampling
Joonis 15 – Osavoolulahjendussüsteem ühe Venturi toruga, kontsentratsioonide mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT due to the negative pressure created by the venturi VN in DT.
Lahjendamata heitgaas juhitakse Venturi toru VN poolt lahjendustunnelis DT tekitatud negatiivse rõhu tõttu proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT.
The gas flow rate through TT depends on the momentum exchange at the venturi zone, and is therefore affected by the absolute temperature of the gas at the exit of TT.
Gaasivoolu kiirus TTs oleneb impulsivahetusest Venturi piirkonnas ning on seetõttu mõjutatud gaasi absoluutsest temperatuurist TT väljalaskeava juures.
Consequently, the exhaust split for a given tunnel flow rate is not constant, and the dilution ratio at low load is slightly lower than at high load.
Sellest tulenevalt ei ole heitgaasijaotus antud voolu kiiruse juures konstantne ning lahjendusaste madalamal koormusel on veidi väiksem kui suure koormuse puhul.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA, and the dilution ratio is calculated from the values so measured.
Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil ning lahjendusaste arvutatakse sellisel viisil mõõdetud väärtustest.
Figure 16: Partial flow dilution system with twin venturi or twin orifice, concentration measurement and fractional sampling
Joonis 16 – Osavoolulahjendussüsteem kahe Venturi toruga või kahe avaga, kontsentratsiooni mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust
to particulate
Tahkete osakeste proovivõtu süsteemi FM2
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT by a flow divider that contains a set of orifices or venturis.
Toores heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu avasid või Venturi torusid sisaldava voolujaoturi abil.
The first one (FD1) is located in EP, the second one (FD2) in TT.
Esimene (FD1) asetseb EPs, teine (FD2) asetseb TTs.
Additionally, two pressure control valves (PCV1 and PCV2) are necessary to maintain a constant exhaust split by controlling the back-pressure in EP and the pressure in DT.
Peale selle on tarvis kahte rõhureguleerimisventiili (PCV1 ja PCV2), mis EP vasturõhu ja DTs oleva rõhu reguleerimise teel säilitavad konstantse heitgaasijaotuse.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioone mõõdetakse lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil.
They are necessary for checking the exhaust split, and may be used to adjust PCV1 and PCV2 for precise split control.
Need on vajalikud heitgaasijaotuste kontrollimiseks ning neid saab kasutada PCV1 ja PCV2 reguleerimiseks, et kontrollida jaotamise täpsust.
Figure 17: Partial flow dilution system with multiple tube splitting, concentration measurement and fractional sampling
Joonis 17 – Osavoolulahjendussüsteem mitme jaotustoruga, kontsentratsioonide mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust
fresh air injection
värske õhu sissevool
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the flow divider FD3 that consists of a number of tubes of the same dimensions (same diameter, length and bend radius) installed in EP.
Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu voolujaoturi FD3 abil, mis koosneb mitmest väljalasketorusse EP paigaldatud samade mõõtmetega (läbimõõt, pikkus ja käänderaadius) torust.
The exhaust gas through one of these tubes is lead to DT, and the exhaust gas through the rest of the tubes is passed through the damping chamber DC.
Heitgaas, mis läbib ühte kõnealustest torudest, juhitakse lahjendustunnelisse DT ning ülejäänud torusid läbiv heitgaas voolab läbi niisutuskambri DC.
Thus, the exhaust split is determined by the total number of tubes.
Seega määrab heitgaasi jaotuse torude üldarv.
A differential pressure of zero is achieved by injecting fresh air into DT at the outlet of TT.
Nulliga võrduv rõhkude vahe saadakse värske õhu sisselaskmise abil lahjendustunnelisse DT ülekandetoru sisselaskeava juures.
Figure 18: Partial flow dilution system with flow control and total sampling
Joonis 18 – Osavoolulahjendussüsteem voolu reguleerimisega ja üldproovide võtmisega
optional to P (PSS)
Võib ühendada P-ga (PSS)
The total flow through the tunnel is adjusted with the flow controller FC3 and the sampling pump P of the particulate sampling system (see Figure 18).
Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC3 ning tahkete osakeste proovivõtupumba P abil (vt joonis 18).
The sample flow into DT is the difference of the total flow and the dilution air flow.
Uuritava gaasi vool lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow rate with the flow measurement device FM3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
Lahjendusõhu voolu kiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste süsteemi voolumõõturiga FM3 (vt joonis 21).
Figure 19: Partial flow dilution system with flow control and fractional sampling
Joonis 19 – Osavoolulahjendussüsteem gaasivoo reguleerimisega ja proovivõtuga osavoolust
sampling
või GAIR või
The exhaust split and the flow into DT is controlled by the flow controller FC2 that adjusts the flows (or speeds) of the pressure blower PB and the suction blower SB, accordingly.
Heitgaasivoolu jaotamist ja lahjendustunnelise DT suunduvat voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC2 abil, mis korrigeerib vastavalt ülelaadekompressori PB ja imipumba SB voolusid (või kiirusi).
Components of Figures 11 to 19
Joonistel 11–19 esitatud seadmed
To reduce the thermal inertia of the exhaust pipe a thickness to diameter ratio of 0,015 or less is recommended.
Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et toru paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015.
The use of flexible sections must be limited to a length to diameter ratio of 12 or less.
Painduvate osade maksimaalne pikkus peab vastama pikkuse ja läbimõõdu suhtele 12 või olema alla selle.
Bends must be minimised to reduce inertial deposition.
Kõverusi peab olema võimalikult vähe, et vähendada inertsi kumuleerumist.
If the system includes a test bed silencer the silencer may also be insulated.
Kui süsteemis kasutatakse stendisummutit, võib ka selle isoleerida.
For an isokinetic system, the exhaust pipe must be free of elbows, bends and sudden diameter changes for at least 6 pipe diameters upstream and 3 pipe diameters downstream of the tip of the probe.
Isokineetilise süsteemi väljalasketorul ei tohi olla põlvi, kõverusi ega järske läbimõõdu muutusi vähemalt toru kuuekordsele läbimõõdule vasta pikkuse võrra ülesvoolu ning toru kolmekordsele läbimõõdule vastava pikkuse võrra allavoolu, mõõdetuna proovivõtturi otsast.
The gas velocity at the sampling zone must be higher than 10 m/s except at idle mode.
Gaasi voolukiirus proovivõtu piirkonnas peab olema üle 10 m/sek, välja arvatud tühikäigu pöörlemiskiirusel.
Pressure oscillations of the exhaust gas must not exceed ± 500 Pa on the average.
Heitgaasi rõhu kõikumised ei tohi olla keskmiselt suuremad kui ± 500 Pa.
Any steps to reduce pressure oscillations beyond using a chassis-type exhaust system (including silencer and after-treatment devices) must not alter engine performance nor cause the deposition of particulates.
Igasugune rõhu kõikumise vähendamine muul viisil kui šassiitüüpi heitgaasisüsteemi (kaasa arvatud summuti ja järeltöötluse seadmed) abil ei tohi muuta mootori jõudlust ega põhjustada tahkete osakeste ladestumist.
For systems without isokinetic probe, it is recommended to have a straight pipe of 6 pipe diameters upstream and 3 pipe diameters downstream of the tip of the probe.
Isokineetilise proovivõtturita süsteemides soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu võrdub toru kolmekordse läbimõõduga, mõõdetuna proovivõtturi otsast.
Sampling probe (Figures 10, 14, 15, 16, 18, 19)
Proovivõttur (joonised 10, 14, 15, 16, 18, 19)
The minimum inside diameter must be 4 mm. The minimum diameter ratio between exhaust pipe and probe must be 4.
Siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.
The probe must be an open tube facing upstream on the exhaust pipe centreline, or a multiple hole probe as described under SP1 in paragraph 1.2.1., Figure 5.
Proovivõttur on avatud toru, mis asetseb väljalasketoru keskteljel suunaga ülesvoolu, või punktis 1.2.1 joonisel 5 esitatud SP1 kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur.