natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To support the achievement of the specific objectives provided for in Article 2, also taking into account jointly agreed documents as set out in Article 3(2), Union funding may address the priorities set out in points 1, 2 and 3 of this Annex.
Artiklis 2 sätestatud erieesmärkide saavutamise toetamiseks, võttes arvesse ka artikli 3 lõikes 2 osutatud ühiselt kokku lepitud dokumente, võib liidu rahalisi vahendeid suunata alljärgnevalt käesoleva lisa punktides 1, 2 ja 3 toodud prioriteetidele.
Some of those priorities may be relevant for more than one type of programme.
Mõned neist prioriteetidest võivad olla asjakohased rohkem kui ühe programmiliigi puhul.
Possible amendments to this indicative list of priorities shall respect the principle of shared ownership.
Selle soovitusliku prioriteetide loetelu võimaliku muutmise korral järgitakse ühise vastutuse põhimõtet.
Cross-cutting issues, including deep and sustainable democracy, human rights, gender equality, the fight against corruption and the environment, shall be addressed within those priorities.
Valdkondadevahelisi küsimusi (sealhulgas tõeline ja jätkusuutlik demokraatia, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus ja korruptsioonivastane võitlus ning keskkond) käsitletakse nende prioriteetide raames.
Union support at bilateral level shall, as appropriate, address, inter alia, the following priorities:
Kui see on asjakohane, suunatakse liidu toetus kahepoolsel tasandil muu hulgas järgmistele prioriteetidele:
human rights, good governance and the rule of law, including reform of justice, of the public administration and of the security sector;
inimõigused, hea valitsemistava ja õigusriik, sealhulgas kohtusüsteemi, avaliku halduse ja julgeolekusektori reform;
institutional cooperation and capacity development, including for the implementation of Union agreements;
institutsioonidevaheline koostöö ja suutlikkuse arendamine, sealhulgas liidu sõlmitud lepingute rakendamiseks;
support to civil society actors and to their role in reform processes and democratic transitions;
toetus kodanikuühiskonna osalejatele ja nende rollile reformiprotsessides ja demokraatiale üleminekul;
sustainable and inclusive economic development, including at regional and local level, and territorial cohesion;
jätkusuutlik ja kaasav majandusareng, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning territoriaalne ühtekuuluvus;
development of the social sectors, in particular for the youth, with a focus on social justice and cohesion and employment;
sotsiaalsektorite arendamine, eelkõige seoses noortega, keskendudes sotsiaalsele õiglusele ja ühetkuuluvusele ning tööhõivele;
trade and private-sector development, including support to small and medium-sized enterprises, employment and implementation of deep and comprehensive free trade areas;
kaubanduse ja erasektori areng, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine, tööhõive ning laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade rakendamine;
agriculture and rural development, including food security;
põllumajandus ja maaelu areng, sealhulgas toiduga kindlustatus;
sustainable management of natural resources;
loodusvarade jätkusuutlik majandamine;
the energy sector, with a focus on energy efficiency and renewable energy;
energiasektor, keskendudes energiatõhususele ja taastuvenergiale;
transport and infrastructure;
transport ja infrastruktuur;
education and skills development, including vocational education and training;
haridus ja oskuste arendamine, sealhulgas kutseharidus ja -õpe;
mobility and migration management, including the protection of migrants;
liikuvus ja rände haldamine, sealhulgas rändajate kaitse;
confidence-building and other measures contributing to the prevention and settlement of conflicts, including support to affected populations and reconstruction.
usalduse suurendamine ja muud meetmed, mis aitavad kaasa konfliktide ennetamisele ja lahendamisele, sealhulgas toetus mõjutatud elanikkonnarühmadele ja ülesehitustöö.
The priorities set out in this point may contribute to more than one objective of this Regulation.
Käesolevas punktis esitatud prioriteedid võivad aidata kaasa rohkem kui ühe käesoleva määruse eesmärgi saavutamisele.
Union support at multi-country level shall, as appropriate, address, inter alia, the following priorities:
Kui see on asjakohane, suunatakse liidu toetus mitut riiki hõlmaval tasandil muu hulgas järgmistele prioriteetidele:
human rights, good governance and the rule of law;
inimõigused, hea valitsemistava ja õigusriik;
institutional cooperation and capacity development;
institutsioonidevaheline koostöö ja suutlikkuse arendamine;
regional cooperation, in particular in the framework of the Eastern Partnership, the Union for the Mediterranean and the Partnership for Democracy and Shared Prosperity;
piirkondlik koostöö, eelkõige seoses idapartnerluse, Vahemere Liidu ning partnerlusega demokraatia ja ühise heaolu nimel;
higher education and skills development, students and staff mobility, youth and culture;
kõrgharidus ja oskuste arendamine, üliõpilaste ja akadeemiliste töötajate liikuvus, noored ja kultuur;
sustainable economic development, trade and private sector development and support to small and medium-sized enterprises;
jätkusuutlik majandusareng, kaubandus ja erasektori areng ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine,
the energy sector, including energy networks;
energiasektor, sealhulgas energiavõrgustikud;
transport and infrastructure interconnections;
transport ja infrastruktuuride vahelised ühendused;
sustainable management of natural resources, including water, green growth, the environment and climate change adaptation and mitigation;
loodusvarade jätkusuutlik majandamine, sealhulgas vesi, keskkonnasäästlik majanduskasv, keskkond ning kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine;
support to civil society;
kodanikuühiskonna toetamine;
mobility and migration management;
liikuvus ja rände haldamine;
confidence-building and other measures contributing to the prevention and settlement of conflicts.
usalduse suurendamine ja muud meetmed, mis aitavad kaasa konfliktide ennetamisele ja lahendamisele.
Union support through cross-border cooperation programmes shall, as appropriate, address the following priorities:
Kui see on asjakohane, suunatakse liidu toetus piiriülese koostöö programmide kaudu järgmistele prioriteetidele:
economic and social development;
majanduslik ja sotsiaalne areng;
the environment, public health, safety and security;
keskkond, rahvatervis, turvalisus ja julgeolek;
the mobility of persons, goods and capital.
isikute, kaupade ja kapitali liikuvus.
The priorities set out in this point reflect common challenges.
Käesolevas punktis esitatud prioriteedid kajastavad ühiseid väljakutseid.
They constitute the framework for the identification of specific priorities with the cross-border cooperation participating countries.
Need moodustavad raamistiku konkreetsete prioriteetide kindlaksmääramiseks koos piiriüleses koostöös osalevate riikidega.
Civil society organisations will be involved in the development of the programmes and will be, together with local and regional authorities, their main beneficiaries.
Kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasatakse programmide väljatöötamisse ning nad on koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peamised programmide toetusesaajad.
Financial allocations per type of programme
Rahaeraldised programmide liikide kaupa
Bilateral programmes: up to 80 %
Kahepoolsed programmid: kuni 80 %
Multi-country programmes: up to 35 %
Mitut riiki hõlmavad programmid: kuni 35 %
Cross-border cooperation: up to 5 %
Piiriülene koostöö: kuni 5 %
On the basis of Article 14 TEU, the European Commission will conduct a strategic dialogue with the European Parliament prior to the programming of the Regulation (EU) No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument and after initial consultation of its relevant beneficiaries, where appropriate.
ELi lepingu artikli 14 kohaselt peab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendiga strateegilist dialoogi enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruse (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) kavandamise alustamist ja vajaduse korral pärast esialgset konsulteerimist asjaomaste abisaajatega.
Declaration of the European Commission on the use of implementing acts for laying down provisions for the implementation of certain rules in Regulation No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument and in Regulation (EU) No 231/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing an Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA II)
Euroopa Komisjoni avaldus rakendusaktide kasutamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruse nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruse (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)) teatavate eeskirjade rakendamiseks vajalike sätete kehtestamiseks
The European Parliament notes that Regulation (EU) No 233/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a financing instrument for development cooperation for the period 2014-2020, Regulation (EU) No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument, Regulation (EU) No 234/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a Partnership Instrument for cooperation with third countries and Regulation (EU) No 231/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing an Instrument for Pre-accession Assistance (IPA II) do not contain any explicit reference to the possibility of suspending assistance in cases where a beneficiary country fails to observe the basic principles enunciated in the respective instrument and notably the principles of democracy, rule of law and the respect for human rights.
Euroopa Parlament märgib, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määrus (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend ajavahemikuks 2014–2020), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määrus (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määrus (EL) nr 234/2014 (millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määrus (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)) ei sisalda sõnaselgeid viiteid abi peatamisele, kui abisaaja riik ei järgi asjaomases rahastamisvahendis sätestatud aluspõhimõtteid, eelkõige demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste põhimõtteid.
The European Commission considers that the rules for implementing cross-border cooperation programmes as set out in Regulation (EU) No 236/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 laying down common rules and procedures for the implementation of the Union's instruments for financing external action and other specific, more detailed implementing rules in Regulation (EU) No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument and in Regulation (EU) No 231/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing an Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA II), aim at supplementing the basic act and should therefore be delegated acts to be adopted on the basis of Article 290 TFEU. The European Commission will not oppose the adoption of the text as agreed by the co-legislators. Nevertheless, the European Commission recalls that the question of delimitation between Articles 290 and 291 TFEU is currently under examination by the Court of Justice of the European Union in the ‘biocides’ case.
Euroopa Komisjon on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruses (EL) nr 236/2014 (millega kehtestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused) sätestatud piiriüleste koostööprogrammide rakendamise eeskirjade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruse (EL) nr 232/2014 (millega kehtestatakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2014 määruse (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) muude konkreetsete üksikasjalikumate rakenduseeskirjadega soovitakse täiendada põhiõigusakti ja seetõttu tuleks need vastu võtta delegeeritud õigusaktidena vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Euroopa Komisjon ei ole kõnealuse määruse, nagu kaasseadusandjad selle tekstis kokku on leppinud, vastuvõtmise vastu. Siiski tuletab Euroopa Komisjon meelde, et piiritlemine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 vahel on praegu Euroopa Liidu Kohtus nn biotsiidide juhtumi raames läbivaatamisel.
Regulation (EU) No 233/2014 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 233/2014,
establishing a financing instrument for development cooperation for the period 2014-2020
millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020
This Regulation forms part of the Union's development cooperation policy and constitutes one of the instruments providing support for the Union's external policies.
Käesolev määrus kuulub liidu arengukoostöö poliitika juurde ja on üks rahastamisvahenditest, millega toetatakse liidu välispoliitikat.
It replaces Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council [3], which expired on 31 December 2013.
Sellega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus [3], mille kohaldamine lõppes 31. detsembril 2013.
The fight against poverty remains the primary objective of the development policy of the Union, as laid down in Title V, Chapter 1 of the Treaty on European Union (TEU) and Title III, Chapter 1 of Part Five of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in line with the Millennium Development Goals (MDGs) and other internationally agreed development commitments and objectives approved by the Union and by the Member States in the context of the United Nations (UN) and other competent international fora.
Liidu arengupoliitika põhieesmärk on jätkuvalt võitlus vaesuse vastu, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotise 1. peatükis ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) viienda osa III jaotise 1. peatükis, kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega ja muude rahvusvaheliselt kokkulepitud arengualaste kohustustega ning eesmärkidega, mille liit ja selle liikmesriigid on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja teiste pädevate rahvusvaheliste foorumite raames.
The joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ [4] (the ‘European Consensus’), and agreed modifications thereto, provides the general policy framework, the orientations and the focus to guide the implementation of this Regulation.
Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduses Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” [4] („Euroopa konsensus”) ning selle heakskiidetud muudatustes on kindlaks määratud üldine poliitiline raamistik, suundumused ja fookus käesoleva määruse rakendamiseks.
Over time, Union assistance should contribute to reducing aid dependence.
Aja jooksul peaks liidu abi aitama vähendada abist sõltuvust.
The Union's action on the international scene is to be guided by the principles which have inspired its own creation, development and enlargement, and which it seeks to advance in the wider world, namely democracy, the rule of law, the universality and indivisibility of human rights and fundamental freedoms, respect for human dignity, the principles of equality and solidarity and respect for the principles of the United Nations Charter and international law.
Liidu tegevus rahvusvahelisel areenil järgib põhimõtteid, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: nimelt demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine.
The Union is to seek to develop and consolidate commitment to those principles in partner countries, territories and regions through dialogue and cooperation.
Liit püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada ning tugevdada neile põhimõtetele pühendumist partnerriikides, -territooriumitel ja -piirkondades.
In pursuing those principles, the Union proves its added value as an actor in development policies.
Neid põhimõtteid järgides tõestab liit oma lisandväärtust arengupoliitikas osalejana.
In implementing this Regulation, and in particular during the programming process, the Union should have due regard to the priorities, objectives and benchmarks in human rights and democracy established by the Union for partner countries, in particular its human rights country strategies.
Käesoleva määruse rakendamisel ning eelkõige programmide koostamise protsessis peaks liit võtma nõuetekohaselt arvesse neid prioriteete, eesmärke ja sihttasemeid inimõiguste ja demokraatia valdkonnas, mida ta on kindlaks määranud oma partnerriikide jaoks, eelkõige oma inimõigusi käsitlevates riigipõhistes strateegiates.
Respect for human rights, fundamental freedoms, the promotion of the rule of law, democratic principles, transparency, good governance, peace and stability and gender equality are essential for the development of partner countries, and those issues should be mainstreamed in the Union's development policy, particularly in programming and in agreements with partner countries.
Inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriigi ja demokraatia põhimõtete, läbipaistvuse, hea valitsemistava, rahu ja stabiilsuse edendamine ning sooline võrdõiguslikkus on partnerriikide arenguks olulised ning need küsimused tuleks liidu arengupoliitikas peavoolustada, eelkõige programmitöös ja kokkulepetes partnerriikidega.
Aid effectiveness, greater transparency, cooperation and complementarity and better harmonisation, alignment with partner countries, as well as coordination of procedures, both between the Union and the Member States and in relations with other donors and development actors, are essential for ensuring the consistency and relevance of aid whilst at the same time reducing the costs borne by partner countries.
Abi tõhusus, suurem läbipaistvus, koostöö ja vastastikune täiendavus ning ühtlustamine, partnerriikidega vastavusse viimine ja menetluste koordineerimine nii liidu ja selle liikmesriikide vahel kui ka suhetes muude rahastajate ning arenguvaldkonnas tegutsejatega on olulise tähtsusega abi järjepidevuse ja asjakohasuse tagamisel, vähendades samal ajal partnerriikide kulusid.
Efforts and procedures for achieving joint programming should be reinforced.
Ühise kavandamise püüdlusi ja menetlusi tuleks tõhustada.
Union assistance should support the Joint Africa-EU Strategy, adopted at the EU-Africa Summit on 8-9 December 2007 in Lisbon and subsequent modifications and additions thereto, based on the shared vision, principles and objectives underpinning the Africa-EU Strategic Partnership.
Liidu abi peaks toetama 8.-9. detsembril 2007. aastal Lissabonis toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumisel vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ning selle hilisemaid muudatusi ja lisandusi, tuginedes Aafrika-ELi strateegilise partnerluse aluseks olevale ühisele visioonile, põhimõtetele ja eesmärkidele.
The Union and the Member States should improve the consistency, coordination and complementarity of their respective policies on development cooperation, in particular by responding to partner countries' and regions' priorities at country and at regional level.
Liit ja selle liikmesriigid peaksid parandama oma arengukoostöö poliitika järjepidevust, koordineerimist ja vastastikust täiendavust, eelkõige järgides partnerriikide ja -piirkondade prioriteete riiklikul ning piirkondlikul tasandil.
To ensure that the Union's development cooperation policy and that of the Member States complement and reinforce each other, and to ensure cost-effective aid delivery while avoiding overlaps and gaps, it is both urgent and appropriate to provide for joint programming procedures which should be implemented whenever possible and relevant.
Selleks et tagada, et liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitika üksteist täiendaks ja tugevdaks, ning et tagada kulutõhus abi, vältides samas kattuvust ja lünki, on hädavajalik ja asjakohane näha ette ühise kavandamise menetlused, mida tuleks rakendada igal võimalikul ja asjakohasel juhul.
The Union's policy and international action for development cooperation are guided by the MDGs such as the eradication of extreme poverty and hunger, including any subsequent modifications thereto, and by the development objectives, principles and commitments approved by the Union and the Member States, including in the context of their cooperation within the UN and other competent international fora in the field of development cooperation.
Liidu arengukoostöö poliitika ja rahvusvahelised meetmed tuginevad sellistele aastatuhande arengueesmärkidele nagu äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, samuti selle hilisemad muudatused, ning liidu ja liikmesriikide heakskiidetud arengueesmärkidele, -põhimõtetele ja võetud kohustustele, sealhulgas koostöö raames, mida nad arengukoostöö valdkonnas teevad ÜROs ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides.
The Union's policy and international action are also guided by its commitments and obligations concerning human rights and development, including the Universal Declaration on Human Rights, the International Covenant on Civil and Political Rights, the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, the UN Convention on the Rights of the Child, and the UN Declaration on the Right to Development.
Liit juhindub oma poliitikas ja rahvusvahelises tegevuses ka võetud ülesannetest ja kohustustest inimõiguste ja arengu valdkonnas, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisest paktist, konventsioonist naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO lapse õiguste konventsioonist ning ÜRO arenguõiguse deklaratsioonist.
The Union is strongly committed to gender equality as a human right, a question of social justice and a core value of the Union's development policy.
Liit on kindlalt pühendunud soolisele võrdõiguslikkusele kui inimõigusele, sotsiaalse õiguse osale ja liidu arengupoliitika kesksele väärtusele.
Gender equality is central to the achievement of all MDGs.
Sooline võrdõiguslikkus on kõigi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks keskse tähtsusega.
On 14 June 2010, the Council endorsed the EU Plan of Action 2010-2015 on Gender Equality and Women's Empowerment in Development.
14. juunil 2010. aastal kinnitas nõukogu ELi tegevuskava aastateks 2010–2015 soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös.
The Union should, as a matter of high priority, promote a comprehensive approach in response to crisis and disaster and to conflict-affected and fragile situations, including those of transition and post-crisis.
Liit peaks esmatähtsa küsimusena edendama laiapõhjalist lähenemisviisi kriisile ja suurõnnetustele reageerimise ning konfliktidest mõjutatud ja ebakindlate olukordade, sealhulgas ülemineku- ja kriisijärgsete olukordade suhtes.