natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to determine the CO2 reductions that can be attributed to the use of the Bosch system for a navigation-based preconditioning of battery state of charge for hybrid vehicles in an M1 vehicle with a mass in running order of 1650 kg or more, it is necessary to establish the following:
Selleks et määrata kindlaks, kui palju väheneb CO2-heide tänu Boschi süsteemile aku laetuse taseme navigatsioonipõhiseks ettevalmistamiseks hübriidsõidukites M1-kategooria sõiduki puhul, mille mass on sõidukorras 1650 kg või rohkem, tuleks kindlaks määrata järgmine:
the testing conditions;
katsetingimused,
the testing procedure;
katsetamise kord,
the formulae;
valemid,
eco-innovation code to be entered into type approval documentation.
tüübikinnitusdokumentidesse kantav ökoinnovatsiooni kood.
Appendix: The test sequence parameters
Liide: katseseeria parameetrid
The testing conditions
Katsetingimused
The following conditions shall be met:
Järgmised tingimused peavad olema täidetud.
Eco-innovation vehicle: A vehicle with the innovative technology activated.
Ökoinnovatiivne sõiduk: uuendusliku tehnoloogiaga seade sõidukis on sisse lülitatud.
The navigation system of the innovative technology has to be able to use the GPS-time data specified in Table 2 of the Appendix for performing the test cycle.
Uuendusliku tehnoloogiaga seadme navigatsioonisüsteem peab olema suuteline katsetsükli läbiviimiseks kasutama liite tabelis 2 esitatud GPSi ajalisi andmeid.
Baseline vehicle: A vehicle identical to the eco-innovation vehicle with the innovative technology deactivated.
Kontrollsõiduk: sõiduk on identne ökoinnovatiivse sõidukiga, milles uuendusliku tehnoloogiaga seade on välja lülitatud.
This deactivation can be established by not providing GPS-time data to the navigation system.
Seda, et uuendusliku tehnoloogiaga seade on välja lülitatud, näitab asjaolu, et navigatsioonisüsteem ei saa GPSi ajalisi andmeid.
For the purpose of the roller bench test, it must be possible to activate and deactivate the usage of the innovative technology [1].
Rullstendiga katse jaoks peab olema võimalik uuendusliku tehnoloogiaga seadme kasutamine sisse ja välja lülitada [1].
The roller test bench shall be able to test hybrid electric vehicles (PHEV/HEV) and shall be able to support road slope profiles.
Rullstendiga katsega peab olema võimalik kontrollida hübriidelektrisõidukeid (sh laetavaid hübriidelektrisõidukeid) ja arvesse võtta tee kalde profiile.
Given the variety of hybrid powertrain architectures, a four wheel enabled test bench is required.
Kuna on olemas mitmesuguseid hübriidmootorite süsteeme, on nõutav neljarattalise sõiduki katsestend.
The testing procedure
Katsetamise kord
The emissions of CO2, fuel consumption and electric energy consumption of the tested vehicles are to be measured in accordance with UN/ECE Regulation No 101.
Katsetatava sõiduki CO2 heitkoguseid, kütusekulu ja elektrienergia kulu tuleb mõõta kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjaga nr 101.
Only the speed profiles and the test bench settings shall be modified according to the following:
Ainult kiirusprofiile ja katsestendi seadistust muudetakse järgmiselt.
The slope-time data specified in Table 1 in the Appendix shall be used as control input for the roller test bench.
Liite tabelis 1 esitatud tee kalde ja ajalisi andmeid kasutatakse rullstendiga katse võrdlusandmetena.
The speed-time data specified in Table 1 shall be used as instructions for the test driver for performing the test.
Tabelis 1 esitatud tee kalde ja ajalisi andmeid kasutatakse katsesõidu juhile juhtnööride andmiseks.
The speed and time tolerances shall be in accordance with paragraph 1.4 of Annex 7 to UN/ECE Regulation No 101.
Kiiruse ja aja lubatud hälbed peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 7. lisa punktiga 1.4.
Pre-conditioning of the vehicle
Sõiduki ettevalmistamine
One complete test cycle shall be performed, with the innovative technology deactivated to reach the standard hot testing conditions of engine, electric motor and battery with regard to temperatures and state of charge, i.e. a state of charge of 50–60 percent.
Sooritatakse üks täielik katsetsükkel, kus uuendusliku tehnoloogiaga seade on välja lülitatud, et saavutada mootori, elektrimootori ja aku standardtingimused temperatuuri ja aku laetuse taseme osas sooja mootoriga katsetamise puhul, st laetuse tase on 50–60 %.
Navigation system
Navigatsioonisüsteem
During the test of the eco-innovation vehicle, the navigation system has to simulate the GPS position of the vehicle using the GPS–time data provided in Table 2 in the Appendix using one of the following methodologies:
Ökoinnovatiivse sõiduki katsetamise jooksul peab navigatsioonisüsteem liite tabelis 2 esitatud GPSi ajaliste andmetega simuleerima sõiduki GPS-asukohta, kasutades ühte järgmistest meetoditest:
The GPS-time data is provided to the navigation system using a data carrier (e.g. SD-Card, USB-Stick, DVD) plugged into the navigation device.
GPSi ajalised andmed esitatakse navigatsioonisüsteemile navigatsiooniseadmesse ühendatud andmekandjalt (nt SD-kaart, USB-mälupulk, DVD).
The GPS data stored into the data carrier shall be as a text data in a file (e.g.‘.csv’) or as a file format comprehensibly generated from the GPS system.
GPSi andmed on andmekandjale salvestatud tekstina (nt csv-failina) või GPSi süsteemi loodud loetava failina.
The GPS-time data is used as input for a GPS-Signal Generator that is part of the roller dynamometer setting.
GPS-signaali tekitajasse, mis on osa rulldünamomeetrilisest süsteemist, kantakse GPSi ajalised andmed.
The GPS-Signal Generator and the roller dynamometer shall be synchronized on a time basis.
GPS-signaali tekitaja ja rulldünamomeeter sünkroniseeritakse.
Executing the tests
Katsete sooritamine
To synchronise the roller dynamometer movement with the output of the navigation system, both systems (test bench and the navigation system) have to be started at the same point in time (± 1 s).
Selleks, et rulldünamomeetri liikumine sünkroniseerida navigatsioonisüsteemi andmetega, tuleb mõlemad süsteemid (katsestend ja navigatsioonisüsteem) käivitada samal ajal (± 1 s).
Number of tests
Katsete arv
The complete test procedure on the test bench shall be repeated at least two times.
Kogu katset korratakse katsestendil vähemalt kaks korda.
The arithmetic means of the CO2 emissions from the eco-innovation vehicle, and of the baseline vehicle and the respective variation coefficients of the means shall be calculated.
Arvutatakse nii ökoinnovatiivse sõiduki kui ka kontrollsõiduki CO2 heitkoguste aritmeetilised keskmised ning nende aritmeetiliste keskmiste vastavad variatsioonikordajad.
Further test repetitions on the dynamometer are required until the variation coefficients of both arithmetic means are below 1 %.
Katset tuleb dünamomeetril korrata kuni mõlema aritmeetilise keskmise variatsioonikordajad on alla 1 %.
Formulae
Valemid
The formula to calculate the CO2 savings of the eco-innovation is:
Ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite vähenemise arvutamise valem:
Formula (1)
Valem nr 1
savings [g CO2/km]
vähenemine [g CO2 / km]
UF 0,15 (temporal share of the technology usage in normal operation conditions)
UF 0,15 (tehnoloogia kasutamise ajaline osa tavapärastes töötingimustes)
emissions of the baseline vehicle using the reference test cycle [g CO2/km]
kontrollsõiduki CO2 heitkogused võrdluskatsetsüklit kasutades [g CO2 / km] E MC
The formula to calculate the variation coefficient of the mean is:
Aritmeetilise keskmise variatsioonikordaja arvutamise valem:
Formula (2)
Valem nr 2
standard deviation of arithmetic mean [g CO2/km]
aritmeetilise keskmise standardhälve [g CO2 / km];
arithmetic mean for BMC and EMC [g CO2/km]
aritmeetiline keskmine BMC ja EMC jaoks [g CO2 / km]
The formula to calculate the standard deviation of the arithmetic mean is:
Aritmeetilise keskmise standardhälbe arvutamise valem:
Formula (3)
Valem nr 3
measurement value [g CO2/km]
mõõdetud väärtus [g CO2 / km];
arithmetic mean [g CO2/km]
aritmeetiline keskmine [g CO2 / km];
N number of measurements.
N mõõtmiste arv.
For the purposes of determining the general eco-innovation code to be used in the relevant type approval documents in accordance with Annexes I, VIII and IX to Directive 2007/46/EC of the European Parliament and of the Council [2], the individual code to be used for the innovative technology approved through this Decision shall be ‘4’.
Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ [2] I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides kasutatakse käesoleva direktiiviga heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia puhul koodi „4”.
For example, the code of the eco-innovation in the case of eco-innovation savings certified by the German type approval authority shall be ‘e1 4’.
Näiteks kui ökoinnovatsiooniga saavutatud heite vähenemise on sertifitseerinud Saksamaa tüübikinnitusasutus, on ökoinnovatsiooni kood „e1 4”.
This condition shall only apply for the test.
See tingimus kehtib üksnes katse puhul.
Under normal driving conditions the innovative technology shall always be activated.
Tavalistes sõidutingimustes on uuendusliku tehnoloogiaga seade alati sisse lülitatud.
Directive 2007/46/EC of the European Parliament and of the Council of 5 September 2007 establishing a framework for the approval of motor vehicles and their trailers, and of systems, components and separate technical units intended for such vehicles (Framework Directive) (OJ L 263, 9.10.2007, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).
The supplier Robert Bosch Car Multimedia GmbH (the ‘Applicant’) submitted an application for the approval of a system for navigation-based preconditioning of the battery state of charge for hybrid vehicles as an innovative technology on 29 January 2013.
Tarnija Robert Bosch Car Multimedia GmbH (edaspidi „taotleja”) esitas 29. jaanuaril 2013 taotluse kiita Boschi süsteem aku laetuse taseme navigatsioonipõhiseks ettevalmistamiseks hübriidsõidukites heaks uuendusliku tehnoloogiana.
The Applicant has demonstrated that the market penetration in 2009 of technologies of the kind described in the application did not exceed the threshold specified in Article 2(2)(a) of Implementing Regulation (EU) No 725/2011. This claim is also supported by the accompanying verification report.
Taotleja on tõendanud, et 2009. aastal ei hõlvanud sellised tehnoloogiad, nagu on taotluses kirjeldatud, suuremat osa turust, kui on lubatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 2 lõike 2 punktiga a. Kõnealust väidet kinnitab ka lisatud kontrolliaruanne.
E MC
ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heitkogused võrdluskatsetsüklit kasutades [g CO2 / km]
emissions of the eco-innovation vehicle using the reference test cycle [g CO2/km] The arithmetic means of the CO2 emissions shall be rounded to 1 decimal place.
heitkoguste aritmeetilised keskmised ümardatakse ühe kümnendkohani.
Decision No 529/2013/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 529/2013/EL,
on accounting rules on greenhouse gas emissions and removals resulting from activities relating to land use, land-use change and forestry and on information concerning actions relating to those activities
maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta
The land use, land-use change and forestry (‘LULUCF’) sector in the Union is a net sink that removes from the atmosphere an amount of greenhouse gases that is equivalent to a significant share of total Union emissions of greenhouse gases.
Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (edaspidi „maakasutus ja metsandus”) sektor liidus kujutab endast netosidujat, mis seob atmosfäärist sellise koguse kasvuhoonegaase, mis vastab märkimisväärsele osale liidu kasvuhoonegaaside koguheitest.
LULUCF activities cause anthropogenic emissions and removals of greenhouse gases as a consequence of changes in the quantity of carbon stored in vegetation and soils, as well as emissions of non-CO2 greenhouse gases.
Maakasutus- ja metsandustegevus toob kaasa inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite ja sidumise vastavalt taimestikus ja mullas talletunud süsiniku koguse muutusele, ning samuti muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heite.
The increased sustainable use of harvested wood products can substantially limit emissions into and enhance removals of greenhouse gases from the atmosphere.
Suurenenud puittoodete säästev kasutamine võib oluliselt heidet piirata ja suurendada kasvuhoonegaaside sidumist atmosfäärist.
Emissions and removals of greenhouse gases resulting from the LULUCF sector are not counted towards the Union’s 20 % greenhouse gas emission reduction targets for 2020 pursuant to Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 [3], and Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community [4], though they count in part towards the Union’s quantified emission limitation and reduction commitments pursuant to Article 3(3) of the Kyoto Protocol (‘Kyoto Protocol’) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (‘UNFCCC’), approved by Council Decision 2002/358/EC [5].
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsuse nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020) [3] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) [4] kohaselt ei ole maakasutus- ja metsandussektorist tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sidumine arvatud liidu eesmärgi hulka vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 20 %, kuigi need moodustavad osa liidu heitkoguste piiramise või vähendamise kohustustest vastavalt nõukogu otsusega 2002/358/EÜ [5] heaks kiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (edaspidi „Kyoto protokoll”) artikli 3 lõikele 3.
In the context of moving to a competitive low-carbon economy in 2050, all land use should be considered in a holistic manner and LULUCF should be addressed within the Union’s climate policy.
Aastaks 2050 konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse saavutamise kontekstis tuleks kogu maakasutust käsitada terviklikult ning maakasutus- ja metsandussektorit tuleks käsitleda liidu kliimapoliitikas.
Decision No 406/2009/EC requires the Commission to assess modalities to include greenhouse gas emissions and removals resulting from activities relating to LULUCF into the Union’s greenhouse gas emission reduction commitment, whilst ensuring the permanence and environmental integrity of the contribution of the sector, and providing for accurate monitoring and accounting of the relevant emissions and removals.
Otsuse nr 406/2009/EÜ kohaselt peab komisjon hindama liidu heitkoguste vähendamise kohustusse maakasutus- ja metsandustegevusega seonduvate heitkoguste ja nende neeldajates sidumise lisamise üksikasju, tagades sektori panuse järjepidevuse ja keskkonnaalase terviklikkuse ning nõuetekohase seire ja täpse arvestuse asjaomaste heitkoguste ja nende sidumise üle.
This Decision should, therefore, as a first step, set out accounting rules applicable to greenhouse gas emissions and removals from the LULUCF sector and thereby contribute to policy development towards the inclusion of the LULUCF sector in the Union’s emission reduction commitment, as appropriate, while taking into account environmental conditions in the various regions of the Union, including inter alia richly forested countries.
Seepärast tuleks esimese sammuna sätestada käesolevas otsuses maakasutus- ja metsandussektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning toetada sellega liidu poliitika kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse vajaduse korral maakasutus- ja metsandussektorit, võttes seejuures arvesse keskkonnatingimusi liidu erinevates piirkondades, muu hulgas metsarohketes riikides.
To ensure the preservation and enhancement of carbon stocks in the interim, this Decision should also provide for submission of information by Member States on their LULUCF actions to limit or reduce emissions, and to maintain or increase removals, from the LULUCF sector.
Selleks et süsinikuvarusid vahepeal hoida ja suurendada, tuleks liikmesriikidele käesoleva otsusega sätestada kohustus esitada teavet oma maakasutus- ja metsandussektoris heite piiramiseks või vähendamiseks ning sidumise säilitamiseks või suurendamiseks võetavate maakasutus- ja metsandusalaste meetmete kohta.
This Decision should lay down the obligations of Member States in implementing those accounting rules and for providing information on their LULUCF actions.
Käesolev otsus peaks kehtestama liikmesriikidele kohustused esitada teavet seoses nende arvestuseeskirjade rakendamise ning oma maakasutus- ja metsandusalaste meetmete kohta.
It should not lay down any accounting or reporting obligations for private parties.
Selles ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele.
Decision 16/CMP.1 of the Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol, adopted by the 11th Conference of the Parties of the UNFCCC meeting in Montreal in December 2005, and Decision 2/CMP.7 of the Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol, adopted by the 17th Conference of the Parties of the UNFCCC meeting in Durban in December 2011, set out accounting rules for the LULUCF sector as of a second commitment period under the Kyoto Protocol.
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 11. konverentsil Montrealis 2005. aasta detsembris vastu võetud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi otsuses 16/CMP.1 (otsus 16/CMP.1) ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsil Durbanis 2011. aasta detsembris vastu võetud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi otsuses 2/CMP.7 (otsus 2/CMP.7) on sätestatud maakasutus- ja metsandussektori arvestuseeskirjad alates Kyoto protokolliga kehtestatud teisest kohustusperioodist.
This Decision should be fully consistent with those Decisions to ensure coherence between the Union’s internal rules and definitions, modalities, rules and guidelines agreed within the UNFCCC in order to avoid any duplication of national reporting.
Käesolev otsus peaks olema nende otsustega täielikult kooskõlas, et tagada sidusus liidusiseste eeskirjade ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga kokkulepitud mõistete, korra, eeskirjade ja suuniste vahel, et vältida siseriikliku aruandluse dubleerimist.
This Decision should also reflect the particularities of the Union LULUCF sector and the obligations arising from the Union as a separate Party to the UNFCCC and the Kyoto Protocol.
Käesolevas otsuses tuleks kajastada ka liidu maakasutus- ja metsandussektori eripära ning liidu kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli eraldiseisvast poolest lähtuvaid kohustusi.
The accounting rules applicable to the Union LULUCF sector should not generate an additional administrative burden.
Liidu maakasutus- ja metsandussektori suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ei peaks tekitama täiendavat halduskoormust.
There should, therefore, be no obligation to include in the reports submitted in accordance with those rules information that is not required pursuant to the decisions of the Conference of the Parties to the UNFCCC and the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol.
Seetõttu ei peaks neil olema kohustust anda oma eeskirjade kohaselt esitatavates aruannetes teavet, mis ei ole nõutav ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi ja Kyoto protokolli osaliste koosoleku otsuste kohaselt.
The LULUCF sector can contribute to climate change mitigation in several ways in particular by reducing emissions, and maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Maakasutus- ja metsandussektor saab toetada kliimamuutuste mõju leevendamist mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid.
In order for measures aiming in particular at increasing carbon sequestration to be effective, the long-term stability and adaptability of carbon pools is essential.
Selleks et eelkõige süsiniku sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, on oluline süsinikuvarude pikaajaline stabiilsus ja kohanemine.
The LULUCF accounting rules should reflect efforts made in the agriculture and forestry sectors to enhance the contribution of changes made to the use of land resources to reducing emissions.
Maakasutuse ja metsanduse arvestuseeskirjades peaksid kajastuma jõupingutused, mis on juba tehtud põllumajandus- ja metsandussektoris maaressursi kasutamisse heitkoguste vähendamiseks.
This Decision should provide for accounting rules applicable on a mandatory basis to the activities of afforestation, reforestation, deforestation and forest management, as well as to the activities of grazing land management and cropland management, subject to specific provisions with a view to improving Member States’ reporting and accounting systems during the first accounting period.
Käesoleva otsusega tuleks ette näha arvestuseeskirjad, mida metsandussektoris kohaldataks kohustuslikus korras metsastamise, taasmetsastamise, raadamise ja metsa majandamise suhtes ning samuti karja- ja põllumaa majandamise suhtes, mille kohta kehtestatakse konkreetsed sätted, et parandada esimesel arvestusperioodil liikmesriikide aruandlus- ja arvestussüsteeme.
This Decision should also provide for accounting rules applicable on a voluntary basis to revegetation and wetland drainage and rewetting activities.
Käesoleva otsusega tuleks samuti ette näha arvestuseeskirjad, mida kohaldatakse vabatahtlikkuse alusel taimestiku taastamise ning märgalade kuivendamise ja taastamise suhtes.
To this effect, the Commission should streamline and improve the outputs of Union databases (Eurostat-Lucas, EEA- Corine Land Cover, etc.) dealing with relevant information, with a view to assisting Member States in meeting their accounting obligations, particularly regarding cropland management and grazing land management and, where available, the voluntary accounting of revegetation as well as wetland drainage and rewetting activities.
Selleks peaks komisjon muutma sujuvamaks ja parandama teabe pakkumist asjaomast teavet käitlevate liidu andmebaaside (Eurostat-Lucas, EEA- Corine Land Cover jne) kaudu, et abistada liikmesriike oma arvestuskohustuste, eelkõige karja- ja põllumaa majandamise ning vajaduse korral taimestiku taastamise ja samuti märgalade kuivendamise ja taastamise üle arvestuse pidamisega seotud kohustuste täitmisel.
To ensure the environmental integrity of the accounting rules applicable to the Union LULUCF sector, these rules should be based on the accounting principles laid down in Decision 2/CMP.7, Decision 2/CMP.6 of the Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol, adopted by the 16th Conference of the Parties of the UNFCCC meeting in Cancun in December 2010 and Decision 16/CMP.1.
Selleks et tagada liidu maakasutus- ja metsandussektori suhtes kohaldatavate arvestuseeskirjade keskkonnaalane terviklikkus, peaksid kõnealused eeskirjad põhinema otsuses 2/CMP.7, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsil Cancunis 2010. aasta detsembris vastu võetud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi otsuses 2/CMP.6 ja otsuses 16/CMP.1 sätestatud arvestuspõhimõtetel.