natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The guaranteed bank credit in the amount of EUR 20,8 million was abandoned because ČSA was able to secure a financial lease provided by […].
20,8 miljoni euro suurusest tagatud pangalaenust loobuti, kuna ČSA suutis tagada kapitalirendi, mille andis […].
Hence the only restructuring aid measure that remains to be assessed is the debt-for-equity swap of the Osinek loan preceded by the loan's de-collateralisation.
Seega hinnatakse ainsa ümberkorraldusabina ettevõtja Osinek antud laenuga seotud võlakohustuste konverteerimist aktsiateks, mis toimus enne laenu tagatise vabastamist.
De-collateralisation and debt-for-equity swap
Tagatise vabastamine ja laenuga seotud võlakohustuste konverteerimine aktsiateks
On 3 May 2010, the Czech Government adopted Resolution No 333 on the restructuring plan of ČSA (hereinafter referred to as "Resolution No 333") by which the Czech Government instructed the Ministry of Industry and Trade [6] to implement the release of pledges over some of the collaterals before the increase of ČSA's registered capital.
mail 2010. aastal võttis Tšehhi valitsus vastu resolutsiooni nr 333 ČSA ümberkorralduskava kohta (edaspidi „resolutsioon nr 333”), mille kohaselt tegi Tšehhi valitsus Tšehhi Vabariigi tööstus- ja kaubandusministeeriumile [6] ülesandeks vabastada pandist mõned tagatised enne ČSA registreeritud kapitali suurendamist.
The debt-for-equity swap was legally based on that Resolution and implemented on 30 June 2010.
Laenuga seotud võlakohustuste konverteerimine aktsiateks tugines juriidiliselt kõnealusele resolutsioonile ja see toimus 30. juunil 2010.
ČSA has been the national air carrier of the Czech Republic since 1923.
ČSA on olnud Tšehhi Vabariigi riiklik lennuettevõtja alates 1923. aastast.
In 2009, it carried 37 % of passengers who started or finished their journey in Prague.
aastal teenindas ČSA 37 % lennureisijatest, kes alustasid või lõpetasid oma reisi Prahas.
ČSA is a State-owned company, with 95,69 % of its shares owned by the Czech Republic through its Ministry of Finance.
ČSA on riiklik ettevõtja ja 95,69 % tema aktsiatest kuulub rahandusministeeriumi kaudu Tšehhi Vabariigile. Vähemusaktsionärid on Česká pojišťovna a.s.
Minority shareholders are Česká pojišťovna a. s. (2,26 %), the Capital City of Prague (1,53 %) and the Capital City of Bratislava (0,51 %).
(2,26 %), Praha linn (1,53 %) ja Bratislava linn (0,51 %).
It is a member of the Sky Team Alliance and offers scheduled air transport services (104 destinations in 44 countries).
ČSA on liidu Sky Team liige ja osutab regulaarlennuteenuseid (104 sihtkohta 44 riigis).
In 2009 ČSA carried 4,7 million passengers and generated CZK 14,9 billion (EUR 96 million) in revenues.
aastal vedas ČSA 4,7 miljonit lennureisijat ja teenis 14,9 miljardit Tšehhi krooni (96 miljonit eurot) tulu.
Table 1 shows the development of ČSA's financial data from 2006 to the first half of 2011.
Tabelis 1 on näidatud ČSA finantsandmed alates 2006. aastast kuni 2011. aasta esimese pooleni.ts
Czech Airlines financial data (according to Czech Accounting Standards)
Czech Airlines finantsandmed (vastavalt Tšehhi raamatupidamisstandarditele)
'000 CZK
Tuhandetes Tšehhi kroonides
Profit/loss
Kasum/kahjum
Cash flow from operating activities
Rahavood põhitegevusest
Net interest
Netointress
Development of key criteria in 2009 (according to Czech Accounting Standards)
Põhikriteeriumide muutumine 2009. aastal (vastavalt Tšehhi raamatupidamisstandarditele)
Losses
Kahjum
[– 1320000 – (– 1190000)]
[– 1320000 – (– 1190000)]
[– 1840000 – (– 1660000)]
[– 1840000 – (– 1660000)]
[– 2625000 – (– 2365000)]
[– 2625000 – (– 2365000)]
Net asset values
Vara puhasväärtus
The turnover diminished slightly over the observed period whereas cash flow was declining considerably.
Käive vähenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid rahavood vähenesid oluliselt.
The level of debt, calculated as the sum of long-term and short-term liabilities and bank loans, was more or less stable.
Võla tase, mis arvutati pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste ja pangalaenude summana, oli enam-vähem stabiilne.
The value of assets decreased significantly, notably in 2009.
Varade väärtus vähenes olulisel määral, eelkõige 2009. aastal.
The change in turnover equalled CZK [4,88–5,42] billion between March and June and CZK [5,04–5,59] billion in the June-September period.
Käive oli märtsist kuni juunini [4,88–5,42] miljardit Tšehhi krooni ja juunist kuni septembrini [5,04–5,59] miljardit Tšehhi krooni.
The change does not vary significantly, therefore it cannot imply that the situation of the company worsened particularly in the first half of the year.
Muutus ei ole väga suur ja seetõttu ei saa järeldada, et ettevõtte olukord halvenes eelkõige aasta esimeses pooles.
The debt of the company decreased in the period March-June and increased by CZK [0,89–1,05] billion in June-September.
Ettevõtte võlg vähenes märtsist kuni juunini ja suurenes ajavahemikul juunist kuni septembrini [0,89–1,05] miljardi Tšehhi krooni võrra.
Finally, the total value of ČSA 's assets increased in the first observed period (March–June) and decreased by CZK [75–85] million in June-September.
Kokkuvõttes suurenes ČSA varade koguväärtus esimesel vaatlusalusel perioodil (märtsist juunini) ja vähenes perioodil juunist kuni septembrini [75–85] miljoni Tšehhi krooni võrra.
The Czech authorities claim that, while ČSA's financial situation deteriorated as a consequence of the global economic recession as early as late 2008, it had reason to believe that significantly better results should be achieved in the 2009 summer season, when revenues in the airline industry commonly peak.
Tšehhi ametiasutused väidavad, et samal ajal kui ČSA finantsseisund halvenes 2008. aasta lõpus ülemaailmse majanduslanguse tagajärjel, oli ČSA-l põhjust uskuda, et 2009. aasta suvehooajal, kui lennunduses on tavaliselt tipphooaeg, saavutatakse oluliselt paremad tulemused.
Based on this prognosis, supported by its experience from previous years, ČSA expected that it would create sufficient reserves to enable it to stabilise cash flow and prevent further losses.
Selle prognoosi põhjal ja tuginedes eelmiste aastate kogemustele eeldas ČSA, et see loob piisava varu, mis võimaldab tal stabiliseerida rahavood ja ennetada täiendavat kahju.
None the less, the 1st half 2009 results, reported to the management in mid-August 2009, showed a significant decline in average revenue in June.
Sellest hoolimata näitasid augusti keskel juhtkonnale esitatud tulemused 2009. aasta esimese poole kohta, et juunis vähenes keskmine tulu märkimisväärselt.
It became clear that the company was no longer able to run its business without immediate cost-cutting measures and financial assistance from external sources.
Oli selge, et ettevõte ei ole enam võimeline tegutsema, kui ta kohe ei kärbi kulusid ja ei saa välistest allikatest finantsabi.
The company’s Board of Directors thus established a working group, instructed to prepare the company’s restructuring plan.
Ettevõtte direktorite nõukogu asutas töörühma, kellele tehti ülesandeks valmistada ette ettevõtte ümberkorralduskava.
Therefore, in August 2009 ČSA's management adopted measures for the initiation of the restructuring process and the focus of ČSA moved from day-to-day operational measures to the overall restructuring of the company’s business.
Seetõttu võttis ČSA juhtkond 2009. aasta augustis meetmeid ümberkorraldamise alustamiseks ja ČSA tähelepanu suundus igapäevaselt äritegevuselt ettevõtte üldisele ümberkorraldamisele.
The Czech authorities therefore submit that, in the light of the developments described above, ČSA can be considered a firm in difficulties within the meaning of the Community Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [7] of 2004 (hereinafter "the R&R Guidelines") starting from August 2009.
Seetõttu väidavad Tšehhi ametiasutused, et eelkirjeldatud sündmuste kontekstis võib ČSAd pidada raskustes olevaks äriühinguks vastavalt 2004. aasta ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta [7] (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) alates 2009. aasta augustist.
Upon completion of the restructuring process, the Czech Republic aims at finding a strategic partner for ČSA.
Pärast ümberkorraldamise lõpuleviimist oli Tšehhi Vabariigi eesmärk leida ČSA jaoks strateegiline partner.
(hereinafter referred to as "ČAH").
(edaspidi „ČAH”) raames.
ČAH currently includes the following companies:
ČAH hõlmab praegu järgmisi ettevõtteid:
(hereinafter referred as "Prague Airport") and ČSA's former subsidiaries, i.e. Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s.
(edaspidi „Praha lennujaam”) ja ČSA endised tütarettevõtjad, s.t Czech Airlines Handling, a.s., HOLIDAYS Czech Airlines, a.s.
(hereinafter referred to as "HCA"), Czech Airlines Technics, a.s. and ČSA Services, s.r.o.
(edaspidi „HCA”), Czech Airlines Technics, a.s. ja ČSA Services, s.r.o.
(see Figure 1).
(vt joonis 1).
ČAH's purpose is to restructure the companies grouped within the holding company, to facilitate their access to commercial financing, and to prepare them for the upcoming privatisation.
ČAHi eesmärk on korraldada ümber valdusettevõtjasse kuuluvad ettevõtted, et lihtsustada nende juurdepääsu kommertsrahastamisele ja valmistada neid ette eelseisvaks erastamiseks.
Czech Airlines Handling, a.s. provides passenger and aircraft handling services, cleaning of aircraft and buildings as well as a ground transport service both for ČSA and other airlines operating scheduled flights to and from Prague.
Czech Airlines Handling, a.s. osutab reisijateveoteenuseid ja õhusõidukite teenindamise teenuseid, õhusõidukite ja hoonete puhastusteenuseid ning maapealse transpordi teenuseid nii ČSA-le kui ka teistele lennuettevõtjatele, kes teostavad regulaarlende Prahasse või Prahast.
Czech Airlines Handling, a.s. is the only operator in the aircraft cleaning market at Prague-Ruzyně Airport.
Czech Airlines Handling, a.s. on ainus ettevõtja õhusõidukite puhastusteenuste turul Praha Ruzyně lennujaamas.
In ground handling, Czech Airlines Handling competes at Prague-Ruzyně Airport with Prague Airport and other ground handling companies such as Menzies Aviation.
Czech Airlines Handling konkureerib maapealse teeninduse osas Praha Ruzyně lennujaamas Praha lennujaama ja teiste maapealse teeninduse ettevõtjatega, näiteks ettevõtjaga Menzies Aviation.
HCA operates charter flights.
HCA tegeleb tellimuslendudega.
In this market it competes with Travel Service, a.s. and a number of other smaller charter airlines operating from Prague-Ruzyně Airport, e.g. Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air and several others, which have only a small market share at Prague-Ruzyně Airport.
Sellel turul konkureerib ta ettevõtjaga Travel Service, a.s. ja teiste väiksemate tellimuslende pakkuvate ettevõtjatega Praha Ruzyně lennujaamas, nt Grossman Jet, ABS Jet, Silesia Air jt, kellele kuulub üksnes väike turuosa Praha Ruzyně lennujaamas.
Czech Airlines Technics, a.s. carries out light and heavy aircraft maintenance on all Boeing B737 and Airbus A320 family aircraft.
Czech Airlines Technics, a.s. osutab väike- ja suurte lennukite hooldusteenuseid kõigil Boeing B737 ja Airbus320 tüüpi lennukitel.
It also performs extensive checks on ATR 42/72 aircraft and has certificates to perform checks on Airbus A310 aircraft.
Samuti osutab ettevõtja põhjaliku kontrolli teenuseid ATR 42/72 tüüpi lennukitel ning omab sertifikaati kontrollide tegemiseks Airbus A310 tüüpi lennukitel.
This subsidiary mainly serves ČSA.
See tütarettevõtja teenindab eeskätt ČSAd.
However, [17,5–19,5]% of its revenue comes from services provided to third parties, e.g. Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines and Aerosvit.
Sellegipoolest on [17,5–19,5] % tulust pärit kolmandatele isikutele osutatud teenustest, näiteks ettevõtjatele Lufthansa Technik, SAS Norway, Air Berlin, Air France-KLM, Transavia Airlines, Travel Service, Ural Airlines ja Aerosvit.
Czech Airlines Services, s.r.o. operates a call centre and a recruitment centre, [88-98]% of its services being provided to ČSA.
Czech Airlines Services, s.r.o. tegutseb kõne- ja värbamiskeskusena; [88–98] % teenustest osutab ta ettevõtjale ČSA.
At the beginning of the restructuring period, ČSA also held a majority stake in a number of other companies, specifically:
Ümberkorraldusperioodi alguses oli ČSA enamusosanik paljudes teisteski ettevõtjates, näiteks:
(65 % ownership), which supplies the Amadeus global distribution system for the Czech and Slovak Republics;
(65 %), mis osutab rahvusvahelise broneerimissüsteemi Amadeus teenuseid Tšehhi ja Slovakkia Vabariikides;
Structure of Český Aeroholding, a.s.
Ettevõtja Český Aeroholding, a.s. struktuur
Holding Company
valdusettevõtja
Scheduled Transport
regulaarlennud
Prague Airport Operator
Praha lennujaama operaator
Distribution Support
jaotustugi
Cabin Crew Training
Salongitöötajate koolitus
To Be Created
loomisel
Facility Management
käitlusasutus
Charters
tellimuslennud
Call Centre & Personnel Agency
kõne- ja värbamiskeskus
Maintenance
hooldus
Handling Services
teenindus
The creation of ČAH was approved by the Czech competition authority on 25 October 2011 with a number of conditions which focus on potential threats to competition arising due to the merger of ČSA and Prague Airport from both vertical overlaps and horizontal overlaps (in particular in the ground handling area) of the activities of the merging parties.
Tšehhi konkurentsiamet kiitis ČAHi loomise heaks 25. oktoobril 2011. aastal mitmetel tingimustel, mis keskenduvad võimalikule konkurentsi ohustamisele, mis tuleneb ČSA ja Praha lennujaama ühendamisest nii vertikaalse kui ka horisontaalse kattumise tõttu (eelkõige maapealse teeninduse valdkonnas) ühinevate poolte tegevuse osas.
The conditions are of both a behavioural and a structural nature and oblige ČAH to maintain transparent, non-discriminatory and equal access to airport infrastructure at Prague-Ruzyně Airport on commercially reasonable terms to all interested parties.
Tingimused on nii käitumuslikud kui ka struktuurilised ja kohustavad ČAHi tagama läbipaistvat, mittediskrimineerivat ja võrdset juurdepääsu lennujaama infrastruktuurile Praha Ruzyně lennujaamas majanduslikult mõistlikel tingimustel kõigile huvitatud isikutele.
In particular, the commitments deal with unbundling of the Prague-Ruzyně Airport operator from other activities run within ČAH, the exchange of commercially sensitive information between the entities involved in ČAH, slot allocation at Prague-Ruzyně Airport, the sale of Prague Airport's ground handling activities to an independent acquirer and transparent and equal access to services provided by entities within ČAH to all market operators interested in providing ground handling services and/or repair and maintenance at Prague-Ruzyně Airport [8].
Eelkõige on kohustused seotud Praha Ruzyně lennujaama käitaja eraldamisega ČAHi muudest tegevustest, tundliku äriteabe vahetamisega ČAHiga seotud õigussubjektide vahel, teenindusaegade jaotamisega Praha Ruzyně lennujaamas, Praha lennujaama maapealse teenindamise teenuste müümisega sõltumatule omandajale ning läbipaistva ja võrdse juurdepääsuga kõigile huvitatud turuosalistele ČAHi üksustes osutatud maapealse teenindamise teenustele ja/või remondi- ja hooldusteenustele Praha Ruzyně lennujaamas [8].
RESTRUCTURING PLAN
ÜMBERKORRALDUSKAVA
In May 2010, the Czech authorities notified to the Commission the restructuring plan (hereinafter "RP") which was then updated in subsequent submissions of information.
aasta mais teatasid Tšehhi ametiasutused komisjonile ümberkorralduskavast (edaspidi „ümberkorralduskava”), mida seejärel ajakohastati hiljem esitatud teabega.
The RP concentrates on measures concerning ČSA 's core business, scheduled air passenger transport.
Ümberkorralduskava keskendub meetmetele, mis on seotud ČSA põhitegevusega ehk regulaarsete reisilennuteenustega.
Other business sectors are either scheduled to be sold or to be outsourced within the structure of the holding company.
Muud tegevusvaldkonnad kas müüakse või tellitakse allhankena valdusettevõtja struktuuris.
The origins of ČSA's difficulties lie in an inflated network expansion in 2004-2006 and the entry of low-cost carriers at Prague-Ruzyně Airport.
ČSA probleemide põhjus peitub ülespuhutud võrgulaienduses aastatel 2004–2006 ja odavlennuettevõtjate sisenemises Praha Ruzyně lennujaama.
Furthermore, the company suffered from the historic operating inefficiencies of an old incumbent company as it entered into the global economic recession which brought lower passenger demand and high fuel costs.
Peale selle kannatas ettevõte möödunud aastate ebatõhusa tegevuse tõttu turgu valitseva ettevõttena, kuna sattus majanduslangusesse, millega kaasnes väiksem reisijatepoolne nõudlus ja kõrgemad kütusehinnad.
In line with recent developments in the airline industry, the Czech authorities updated their assumptions for ČSA's projected path to viability and presented new scenarios for the base, best and worst case.
Kooskõlas hiljutiste arengutega lennunduses ajakohastasid Tšehhi ametiasutused ČSA elujõulisuse taastumist puudutavaid oletusi ja tutvustasid uut baasstsenaariumi ning parimat ja halvimat stsenaariumi.
ČSA considers the below estimates as a conservative basis for its future development.
ČSA võtab oma tulevase arengu puhul konservatiivseks aluseks alltoodud hinnanguid.
The estimates do not take into account the planned entry of a private investor which would probably have a positive effect on ČSA's performance and further strengthen its long-term viability.
Hinnangutes ei võeta arvesse erainvestorite kavandatud sisenemist, mis mõjuks positiivselt ČSA tegevusele ja tugevdaks selle pikaajalist elujõulisust.
The most important external factors affecting the performance of ČSA are the following:
Kõige olulisemad välistegurid, mis mõjutavad ČSA tegevust, on järgmised:
increasing fuel price (increased by nearly 40 % compared with the scenarios included in the opening decision), (ii) significantly lower demand, (iii) intensified competition, and (iv) a drop in revenues from ticket sales.
kütusehinna tõus (suurenes ligikaudu 40 % võrreldes menetluse algatamise otsuses kirjeldatud stsenaariumidega); ii) oluliselt väiksem nõudlus; iii) tugev konkurents ja iv) piletimüügist saadava tulu vähenemine.
The base-case scenario is built upon the assumption that the market will evolve according to the macroeconomic forecasts of the Czech National Bank and the International Monetary Fund.
Baasstsenaarium rajaneb oletusel, et turg areneb Tšehhi Riigipanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi makromajanduslike prognooside kohaselt.
The entry of low-cost carriers is considered to be the main factor that will affect ČSA’s market share performance.
Odavlennuettevõtjate sisenemist peetakse peamiseks teguriks, mis mõjutab ČSA turuosa tulemusi.
External factors include:
Välised tegurid hõlmavad:
a fuel market price of 1000 USD/mT;
kütuse turuhinda 1000 USD/mT;
FX rates:
vahetuskursi määrasid:
USD 17,0 CZK/USD, EUR 24,5 CZK/EUR;
USD 17,0 CZK/USD, EUR 24,5 CZK/EUR;
yield [2–2,2], Seat Load Factor [66–73]%.
tootlust [2–2,2], istekohtade täituvust [66–73] %.
Internal factors include:
Sisemised tegurid hõlmavad:
restructuring of aircraft ownership and maintenance costs;
õhusõiduki omandi- ja hoolduskulude ümberkorraldamist;
additional improvement of passenger costs (reduction of global distribution system and catering costs);
näitaja „kulu reisija kohta” täiendavat parandamist (ülemaailmse broneerimissüsteemi ja toitlustuskulude vähendamine);
further improvement in crew productivity on the Airbus fleet;
salongipersonali tootlikkuse parandamist Airbusi lennukipargis;
optimizing of crew costs for the regional (ATR) fleet, higher fleet utilisation;
salongipersonali kulude optimeerimist piirkondlikus (ATR) lennukipargis;
partial densification of the A320 and B 737 fleets (increased number of seats);
lennukipargi suuremat kasutamist A320 ja B737 lennukiparkide osalist tihendamist (rohkem istekohti);
reduced average fuel consumption – follow-up in the renewal of the fleet;
väiksemat keskmist kütusekulu – lennukipargi uuendamise järelmeede;
revenue management system optimisation – [0,95–1]% increase in yield;
sissetulekute haldamise süsteemi optimeerimist – tootlikkuse suurenemine [0,95–1] % võrra;
negative impact of emissions allowance purchase offset in average passenger revenue;
negatiivset mõju, mis tuleneb kasvuhoonegaaside saastekvootide ostmise kompenseerimisest lennureisija kohta saadava keskmise tulu kaudu;
as of summer 2012, operations will continue with a fleet consisting of ATR (7 aircraft), Airbus (15 aircraft), and Boeing (5 aircraft).
alates 2012. aasta suvest jätkatakse tegevust lennukipargiga, mis koosneb ATR (7 lennukit), Airbus (15 lennukit) ja Boeing (5 lennukit) tüüpi lennukitest.
As a consequence of the restructuring, ČSA expects the following development of its return on capital employed (ROCE):
Ümberkorraldamise tulemusena loodab ČSA järgmisi tulemusi kasutatud kapitali tasuvuse (ROCE) osas:
Expected return on capital employed
Oodatav kasutatud kapitali tasuvus
Base-case scenario
Baasstsenaarium
Best-case scenario
Optimistlik stsenaarium
Worst-case scenario
Pessimistlik stsenaarium
The Czech authorities take the base-case scenario as a realistic prediction and argue that the ROCE achieved at the end of 2014 of [1,7–1,85]% is to be considered acceptable.
Tšehhi ametiasutused peavad baasstsenaariumi realistlikuks prognoosiks ja väidavad, et 2014. aasta lõpuks saavutatav kasutatud kapitali tasuvus [1,7–1,85] % on vastuvõetav.
The best–case scenario considers that the fuel price will be reduced by 1–2 % (in 2012–2013) and 3 % in (2014–2015);
Optimistliku stsenaariumi puhul arvestatakse sellega, et kütuse hind väheneb 1–2 % (aastatel 2012–2013) ja 3 % (2014–2015).
it is further based on faster–than–predicted implementation of restructuring measures and a faster demand growth as compared with the base-case scenario.
Lisaks põhineb see ümberkorraldusmeetmete prognoositust kiiremal rakendamisel ja kiiremal nõudluse kasvul võrreldes baasstsenaariumiga.
On the other hand, the worst-case scenario is based on an increased fuel price (3–5 % higher in 2012–2013) compared with the base–case scenario;
Teisest küljest põhineb pessimistlik stsenaarium kütusehinna suurenemisel (3–5 % suurem kui 2012–2013) võrreldes baasstsenaariumiga.
it further factors in delays in implementation of the planned restructuring measures and lower benefits from revenue management initiatives (fully implemented only in 2014).
Lisaks arvestab see viivitusega kavandatud ümberkorraldusmeetmete rakendamisel ja sissetulekute haldamisega seotud algatustest (täielikult rakendatakse alles 2014. aastal) saadava väiksema kasuga.
The plan assumes that it will be possible to return to profitability by financial year (FY) 2013.
Kava näeb ette, et tasuvus võib taastuda 2013. majandusaastaks.
According to the base-case scenario, ČSA will make a net profit after tax of CZK [95–112] million ([3,8–4,3] million) in 2014 and achieve a return on capital employed (ROCE) of [1,7–1,85]% by 2014 and [2,1–2,4]% by 2015.
Baasstsenaariumi kohaselt teenib ČSA maksustamisjärgset netokasumit [95–112] miljonit Tšehhi krooni ([3,8–4,3] miljonit eurot) 2014. aastal ja saavutab kasutatud kapitali tasuvuse [1,7–1,85] % 2014. aastaks ja [2,1–2,4] % 2015. aastaks.
Profit and loss 2008-2014 (in CZK million) (according to Czech Accounting Standards)
Kasum ja kahjum aastatel 2008–2014 (miljonit Tšehhi krooni) (vastavalt Tšehhi raamatupidamisstandarditele)
Profit/Loss before tax
Kasum /kahjum enne makse
[– 220 – 180]
[– 220–180]
To achieve these results, ČSA proposes the following key actions:
Nende tulemuste saavutamiseks teeb ČSA ettepaneku järgmiste põhimeetmete kohta:
Optimised network model and fleet rightsizing:
Optimeeritud võrgumudel ja lennukipargi ümberkorraldamine.
At the beginning of its restructuring process, ČSA was flying to 67 destinations.
Ümberkorraldusprotsessi alguses lendas ČSA 67 sihtkohta.