natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To ensure harmonious cooperation between the Commission and the Member States regarding the financing of CAP expenditure and, more particularly, to allow the Commission to monitor the financial management by the Member States and to clear the accounts of the accredited paying agencies, it is necessary for certain information to be communicated by the Member States or to be kept available to the Commission.
Komisjoni ja liikmesriikide sujuva koostöö tagamiseks ÜPP kulutuste rahastamisel ning eelkõige selleks, et võimaldada komisjonil teostada liikmesriikide finantsjuhtimise üle järelevalvet ja kontrollida akrediteeritud makseasutuste raamatupidamisarvestust ning see heaks kiita, on vajalik, et liikmesriigid edastaksid teatava teabe või hoiaksid seda komisjonile kättesaadavana.
For the purposes of compiling the data to be sent to the Commission, and to allow the Commission to have full immediate access to expenditure data in both paper and electronic form, suitable rules on the presentation and transmission of data, including rules on time limits, need to be laid down.
Komisjonile edastatava teabe koostamiseks ning komisjonile täieliku ja kohese ligipääsu võimaldamiseks kulusid käsitlevatele andmetele nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul, tuleb sätestada andmete esitamise ja edastamise asjakohased eeskirjad ning ka tähtaegadega seotud eeskirjad.
As personal data or business secrets might be involved in the application of the national control systems and the conformity clearance, the Member States and the Commission should guarantee the confidentiality of the information received in that context.
Kuna riiklike kontrollisüsteemide ja vastavuse kontrolli kohaldamisega võivad seonduda isikuandmed ja ärisaladused, peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama sellega seoses saadud teabe konfidentsiaalsuse.
In the interests of sound financial management of the Union's budget and impartiality of treatment at both Member State and beneficiary level, rules on the use of the euro should be laid down.
Liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ning erapooletuse tagamiseks nii liikmesriikide kui ka toetusesaajate tasandil tuleks kehtestada eeskirjad euro kasutamise kohta.
The rate of exchange of the euro into national currencies may vary in the course of the period during which an operation is carried out.
Omavääringu ja euro vahetuskursid võivad tehingu sooritamise ajal muutuda.
Therefore, the rate applicable to the amounts concerned should be determined taking into account the event through which the economic objective of the operation is achieved.
Seega tuleks summadele kohaldatava kursi määratlemisel arvesse võtta määravat sündmust kõnealuse tehingu majandusliku eesmärgi saavutamiseks.
The rate of exchange applied should be that applicable for the date on which that event occurs.
Kohaldada tuleks vastava sündmuse kuupäeval kehtivat vahetuskurssi.
It is necessary to specify this operative event or to waive its application, whilst complying with certain criteria and in particular those concerning the rapidity with which currency movements are passed on.
Tuleks täpsustada nimetatud rakendusjuhtu või loobuda selle kohaldamisest, järgides seejuures teatavaid kriteeriume, eelkõige kursimuutuste kiiret mõju.
Those criteria are laid down in Council Regulation (EC) No 2799/98 [21] and they complete similar provisions of Regulation (EC) No 1290/2005.
Vastavad kriteeriumid on kehtestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2799/98 [21] ning need täiendavad määruse (EÜ) nr 1290/2005 sarnaseid sätteid. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks asjakohased sätted koondada ühte õigusakti.
In the interests of clarity and rationalisation, the relevant provisions should be integrated into the same act and Regulation (EC) No 2799/98 should therefore be repealed.
Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 2799/98 kehtetuks tunnistada.
Special rules should be laid down for dealing with exceptional monetary situations arising either within the Union or on the world market and requiring immediate action to ensure that the arrangements established under the CAP operate effectively.
Tuleks sätestada erieeskirjad selliste liidus või maailmaturul tekkivate erandlike rahanduslike olukordade jaoks, millele tuleb viivitamata reageerida, et tagada ÜPP alusel kehtestatud korra tõhus toimimine.
Member States that have not adopted the euro should have the option of making payments for expenditure resulting from the CAP legislation in euro rather than in national currency.
Liikmesriikidel, mis ei ole eurot kasutusele võtnud, peaks olema võimalus tasuda ÜPPga seotud õigusaktidest tulenevate kulude eest eurodes, mitte omavääringus.
Specific rules are needed to ensure that this option does not lead to any unjustified advantage for parties making or receiving payment.
Tuleks kehtestada erieeskirjad tagamaks, et kõnealune võimalus ei too kaasa põhjendamatuid eeliseid maksete sooritajatele ega nende saajatele.
Each measure under the CAP should be subject to monitoring and evaluation in order to improve its quality and to demonstrate its achievements.
Iga ÜPP raames võetava meetme üle tuleks teha seiret ning seda tuleks hinnata meetme kvaliteedi tõstmiseks ja selle edusammude tõendamiseks.
In this context a list of indicators should be determined and the performance of the CAP should be assessed by the Commission in relation to the policy objectives of viable food production, the sustainable management of natural resources and climate action and balanced territorial development.
Sellega seoses tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjon peaks hindama ÜPP tulemuslikkust seoses järgmiste poliitikaeesmärkidega: elujõuline toidutööstus, loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed ning tasakaalustatud territoriaalne areng.
In assessing, in particular, the performance of the CAP in relation to the objective of viable food production, all relevant factors, including the evolution of input prices, should be taken into account.
ÜPP hindamisel eelkõige seoses elujõulist toidutööstust käsitleva eesmärgiga tuleks võtta arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, sealhulgas sisendihindade muutumist.
The Commission should set up a framework for a common monitoring and evaluation system ensuring inter alia that relevant data, including information from Member States is available on a timely manner.
Komisjon peaks kehtestama ühise seire- ja hindamissüsteemi jaoks raamistiku, millega muu hulgas tagatakse asjakohase teabe, sealhulgas liikmesriikidelt saadava teabe õigeaegne kättesaadavus.
In so doing it should take account of the data needs and of the synergies between potential data sources.
Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse andmevajadust ning võimalike andmeallikate vahelist sünergiat.
Moreover, the Commission Communication on A Budget for Europe 2020 - Part II stated that the climate related expenditure in the overall Union budget should increase to at least 20 %, with contributions from different policies.
Lisaks märgiti komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa”, et liidu üldeelarve kliimaga seonduvaid kulusid tuleks eri poliitikavaldkondade panuse abil suurendada vähemalt 20 %-le.
The Commission should therefore be able to assess the impact of the Union's support within the framework of the CAP, for climate objectives.
Seetõttu peaks komisjon olema suuteline hindama ÜPP raames antava liidu toetuse mõju kliimaeesmärkidele.
Union law concerning the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data is applicable, in particular Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council [22] and Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council [23].
Kohaldatakse liidu õigust, milles käsitletakse üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ [22] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 [23].
In its judgment of 9 November 2010 in Joined Cases C-92/09 and 93/09 [24] Volker und Markus Schecke GbR and Hartmut Eifert v Land Hessen the Court of Justice of the European Union declared point (8b) of Article 42 and Article 44a of Regulation (EC) No 1290/2005 and Commission Regulation (EC) No 259/2008 [25] to be invalid in so far as, with regard to natural persons benefiting from the European agricultural funds, those provisions imposed an obligation to publish personal data relating to each beneficiary without drawing a distinction based on relevant criteria such as the periods during which those persons have received such aid, the frequency of such aid or the nature and amount thereof.
Euroopa Liidu Kohtu 9. novembri 2010. aasta otsusega liidetud kohtuasjades C-92/09 ja 93/09 [24] Volker und Markus Schecke GbR ja Hartmut Eifert v Land Hessen tunnistati määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 42 lõike 1 punkt 8b ja artikkel 44a ning komisjoni määrus (EÜ) nr 259/2008 [25] kehtetuks osas, millega need näevad fondidest toetust saavate füüsiliste isikute puhul ette iga toetusesaaja isikuandmete avaldamise, tegemata vahet asjaomaste kriteeriumide alusel, nagu toetuse saamise ajavahemikud, toetuse sagedus või selle liik ja summa.
Following that judgment and pending the adoption of new rules taking account of the objections expressed by the Court, Regulation (EC) No 259/2008 was amended by Commission Implementing Regulation (EU) No 410/2011 [26] in order to expressly lay down that the obligation to publish the information is not to apply to natural persons.
Pärast kõnealust otsust ning kuni uute eeskirjade vastuvõtmiseni, et võtta arvesse kohtu esitatud vastuväiteid, muudeti määrust (EÜ) nr 259/2008 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 410/2011 [26], sätestamaks sõnaselgelt, et teabe avaldamise kohustus ei kehti füüsiliste isikute suhtes.
In September 2011, the Commission organised a consultation of stakeholders that brought together representatives of professional agricultural and trade organisations, representatives of the food industry and workers, as well as representatives of civil society and Union institutions.
2011. aasta septembris konsulteeris komisjon sidusrühmadega, kus osalesid professionaalsete põllumajandus- ja kaubandusorganisatsioonide esindajad, toidutööstuse ja töötajate esindajad ning kodanikuühiskonna ja liidu institutsioonide esindajad.
In the course of that consultation different options were put forward concerning the publication of data of natural persons benefiting from Union agricultural funds and concerning respect for the principle of proportionality when making relevant information available to the public.
Konsulteerimise käigus esitati eri valikuvõimalused seoses Euroopa põllumajandusfondidest toetust saanud füüsilisi isikuid käsitleva teabe avaldamisega ning seoses proportsionaalsuse põhimõtte järgimisega kõnealuse teabe avaldamisel.
That conference discussed the need to publish the names of natural persons in order to respond to the objective of better protection of the Union's financial interests, to enhance transparency and to highlight the achievements of beneficiaries in providing public goods while ensuring that that publication does not go beyond what is necessary for achieving these legitimate aims.
Kõnealusel konverentsil arutati vajadust avaldada füüsiliste isikute nimed, et vastata eesmärgile kaitsta paremini liidu finantshuve, suurendada läbipaistvust ning tõsta esile toetusesaajate saavutusi avalike hüvede pakkumisel, tagades samas, et kõnealuse avaldamisega ei minda kaugemale, kui on vajalik kõnealuste õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks.
In its judgment in Volker und Markus Schecke GbR and Hartmut Eifert v Land Hessen, the Court did not contest the legitimacy of the objective of reinforcing public control of the use of the money from the Funds.
Kohus ei seadnud otsuses asjas Volker und Markus Schecke GbR ja Hartmut Eifert v Land Hessen kahtluse alla eesmärgi – tugevdada avalikkuse fondidest saadud raha kasutamise üle – õiguspärasust.
However, the Court did emphasise the need to consider methods of publishing information relating to the beneficiaries concerned which are consistent with the objective of such publication while at the same time causing less interference with those beneficiaries' right to respect for their private life in general and to protection of their personal data in particular.
Kohus rõhutas siiski vajadust kaaluda toetusesaajaid puudutava teabe avaldamise meetodeid, mis vastavad sellise avaldamise eesmärgile, kuid riivavad vähem toetusesaajate eraelu puutumatuse õigust üldiselt ja konkreetsemalt õigust isikuandmete kaitsele.
The objective of reinforcing public control in respect of individual beneficiaries should be analysed in the light of the new financial management and control framework to be applied from 1 January 2014 and in the light of experience gained in Member States.
Eesmärki tugevdada avalikkuse kontrolli üksikute toetusesaajate üle tuleks analüüsida uue finantsjuhtimis- ja kontrolliraamistiku alusel, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014, ning liikmesriikide kogemusi arvestades.
Within that new framework, it is not possible for the controls by the national administrations to be exhaustive, in particular, since for almost all schemes, only a limited part of the population can be checked on-the-spot.
Kõnealuses uues raamistikus ei saa riiklike haldusasutuste tehtav kontroll olla ammendav, eelkõige seetõttu, et peaaegu kõigi kavade puhul saab kohapeal kontrollida vaid piiratud osa populatsioonist.
Moreover, that new framework provides that, subject to certain conditions, Member States may reduce the number of on-the-spot checks.
Lisaks on uue raamistikuga ette nähtud, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel vähendada kohapealsete kontrollide arvu.
A sufficient increase of the minimum control rates would, in the present context, put such an additional financial and administrative burden on the national administrations that those administrations would be unable to cope.
Minimaalsete kontrollimäärade piisav suurendamine tekitaks praeguses olukorras riigiasutustele sellise täiendava finants- ja halduskoormuse, mida kõnealused riigiasutused ei suudaks kanda.
Against that background, the publication of the name of the beneficiaries of the Funds provides a means of reinforcing the public control of the use of the Funds and, therefore, is a useful addition to the existing management and control framework and is necessary to ensure an adequate level of protection of the Union's financial interest.
Sellega seoses võimaldab fondidest toetuse saajate nimede avaldamine tugevdada avalikkuse kontrolli fondide kasutamise üle ning on seepärast kasulik täiendus olemasolevale haldus- ja kontrolliraamistikule, mida on vaja liidu finantshuvide piisava kaitsetaseme tagamiseks.
That is achieved partly by the preventive and deterrent effect of such publication, partly by discouraging individual beneficiaries from irregular behaviour and also partly by reinforcing the personal accountability of the farmers for use of public funds received.
See saavutatakse osaliselt sellise avaldamise ennetava ja hoiatava mõju kaudu, takistades toetusesaajatel eeskirjade eiramist ning suurendades põllumajandustootjate isiklikku vastutust saadud riiklike vahendite kasutamisel.
In this context the role played by civil society, including by the media and non-governmental organisations and their contribution to reinforcing the administrations' control framework against fraud and any misuse of public funds, should be properly recognised.
Sellega seoses tuleks nõuetekohaselt tunnustada kodanikuühiskonna, sealhulgas meedia ja valitsusväliste organisatsioonide rolli ja panust pettuse ja avalike vahendite väärkasutuse vastasesse halduskontrolliraamistikku.
The publication of the relevant information is also consistent with the approach as set out in Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
Asjakohase teabe avaldamine on samuti kooskõlas määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 esitatud lähenemisviisiga.
Alternatively, the objective of reinforcing public control in respect of individual beneficiaries could be served by providing for an obligation on Member States to ensure public access to the relevant information upon request, without publication.
Alternatiivina võiks saavutada eesmärgi tugevdada avalikkuse kontrolli üksikute toetusesaajate suhtes, kui sätestada liikmesriikide jaoks kohustus tagada avalikkuse juurdepääs asjakohasele teabele taotluse alusel, ilma teavet avaldamata.
This would however be less effective and run the risk of creating unwanted divergencies in implementation.
Nimetatud alternatiiv oleks siiski vähem tõhus ning tekiks oht luua soovimatuid lahknevusi rakendamisel.
Consequently, national authorities should be enabled to rely on the public control in respect of individual beneficiaries through the publication of their names and other relevant data.
Seetõttu peaks riigiasutustel olema võimalik toetuda avalikkuse kontrollile üksikute toetusesaajate suhtes, avaldades nende nimed ja muu asjakohase teabe.
If the objective of the public control of the use of the money from the Funds is to be achieved, a certain level of information about beneficiaries needs to be brought to the attention of the public.
Et saavutada EAGFist ja EAFRDst saadud raha kasutamise üle avalikkuse kontroll, tuleb toetusesaajate kohta avalikustada teatav teave.
That information should include data on the identity of the beneficiary, the amount awarded and the fund from which it comes and the purpose and the nature of the measure concerned.
Kõnealune teave peaks sisaldama toetusesaaja isikuandmeid, toetuse summat ja seda, millisest fondist toetus saadi, ning asjaomase meetme eesmärki ja laadi.
The publication of that information should be made in such a way as to cause less interference with the beneficiaries' right to respect for their private life, in general, and to their right to protection of their personal data, in particular, both rights which are recognised in Articles 7 and 8 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Kõnealune teave tuleks avaldada sellisel viisil, mis riivaks vähem toetusesaajate õigust eraelu puutumatusele üldiselt ning täpsemalt isikuandmete kaitsele, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õigused.
In order to ensure that this Regulation complies with the principle of proportionality, the legislator has explored all the alternative means of attaining the objective of public control of the use of the money from the Funds, as analysed in a memorandum set out in the Annex to Council document 6370/13, and has chosen the one which would cause the least interference with the individual rights concerned.
Selle tagamiseks, et käesolev määrus oleks kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on seadusandja uurinud kõiki alternatiivseid võimalusi fondidest saadava raha kasutamise üle avalikkuse kontrolli eesmärgi saavutamiseks, mida on analüüsitud nõukogu dokumendi 6370/13 lisas esitatud seletuskirjas, ning on valinud sellise võimaluse, millega riivataks kõige vähemal määral asjaomaste isikute õigusi.
Publishing details about the measure entitling the farmer to receive aid or support and about the nature and the purpose of the aid or support provides the public with concrete information on the subsidised activity and the purpose for which the aid or support was granted.
Üksikasjade avaldamine meetme kohta, mis annab põllumajandustootjale õiguse toetust saada, ning toetuse laadi ja eesmärgi kohta annaks avalikkusele konkreetset teavet toetust saanud tegevuse kohta ja toetuse andmise eesmärgi kohta.
This would also contribute to the preventive and deterrent effect of the public control in the protection of the financial interest.
See suurendaks ka avalikkuse kontrolli ennetavat ja hoiatavat mõju finantshuvide kaitsmisel.
In order to strike a balance between the objective of the public control of the use of the money from the Funds, on the one hand, and the beneficiaries' right to respect for their private life, in general, and to protection of their personal data, in particular, on the other hand, the importance of the aid should be taken into account.
Selleks et jälgida tasakaalu ühelt poolt fondidest saadud raha kasutamise üle tehtava avalikkuse kontrolliga seotud taotletava eesmärgi ja teiselt poolt üldiselt toetusesaajate eraelu puutumatust käsitleva õiguse ning täpsemalt isikuandmete kaitse vahel, tuleks võtta arvesse toetuse tähtsust.
Following extensive analysis and consultation with the stakeholders it appears that, in order to reinforce the effectiveness of such publication and to limit the interference with the beneficiaries' rights, it is necessary to set a threshold expressed in terms of the amount of aid received, below which the name of the beneficiary should not be published.
Pärast ulatuslikku analüüsi ja sidusrühmadega konsulteerimist ilmnes, et sellise avaldamise tõhustamiseks ning toetusesaajate õiguste riive piiramiseks on vaja kehtestada saadud toetussummana väljendatud lävend, millest vähem toetust saanud isiku nime ei avaldata.
That threshold should be de-minimis and should reflect and be based on the level of the support schemes set up within the framework of the CAP.
Kõnealune lävend peaks olema de-minimis lävend, kajastama ÜPP raamistikus kehtestatud toetuskavade taset ja põhinema sellel.
As the structures of the Member States' agricultural economies vary considerably and may differ significantly from the average Union farm structure, the application of different minimum thresholds that reflect the particular situation of the Member States should be allowed.
Kuna liikmesriikide põllumajanduse struktuurid varieeruvad märkimisväärselt ning need võivad märgatavalt erineda liidu keskmise põllumajandusettevõtte struktuurist, tuleks lubada liikmesriikidel kohaldada nende konkreetset olukorda kajastavaid minimaalseid lävendeid.
Regulation (EU) No 1307/2013 sets out a simple and specific scheme for small farms.
Määruses (EL) nr 1307/2013 on sätestatud lihtne ja konkreetne kava väikeste põllumajandusettevõtete jaoks.
Article 63 of that Regulation lays down criteria for calculating the amount of aid.
Kõnealuse määruse artikliga 63 on kehtestatud toetussumma arvutamise kriteeriumid.
Making that information accessible to the public, in combination with the general information to the public provided for in this Regulation, enhances transparency regarding the use of Union funds in the CAP, thus contributing to the visibility and better understanding of that policy.
Kõnealuse teabe avaldamine koos käesolevas määruses sätestatud üldsusele antava üldise teabega suurendab liidu rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvust ÜPP raames, aidates niiviisi kõnealust poliitikat nähtavamaks ja mõistetavamaks muuta.
It enables citizens to participate more closely in the decision-making process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy, and is more effective and is more accountable to the citizen.
Teabe avaldamine võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja see tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees.
It also brings concrete examples of the provision of "public goods" by farming to the attention of citizens, thereby underpinning the legitimacy of state support for the agricultural sector.
Samuti näitab see kodanikele, milliseid avalikke hüvesid põllumajanduses pakutakse, toetades seeläbi riigitoetuse õiguspärasust põllumajandussektoris.
Therefore it must be considered that providing for the general publication of the relevant information does not go beyond what is necessary in a democratic society in view of the need to protect the Union's financial interests as well as, the overriding weight of the objective of the public control of the use of the money from the Funds.
Seetõttu tuleb arvestada, et asjakohase teabe üldine avalikustamine ei ületaks demokraatlikus ühiskonnas ning liidu finantshuvide kaitseks vajaliku avalikustamise piire, pidades silmas ka seda, kui kaalukas on taotletav eesmärk – avalikkuse kontroll fondide raha kasutamise üle.