natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Union will continue to play an active and constructive role in helping to achieve the objectives of such processes.
Liidul on jätkuvalt aktiivne ja konstruktiivne roll aidata kõnealuste protsesside eesmärke saavutada.
The Union has a good track-record when it comes to membership of multilateral environmental agreements (MEAs), although a number of Member States have still not ratified key agreements.
Liidu tulemused mitmepoolsete keskkonnalepingute liikmesuse seisukohalt on head, kuigi mõned liikmesriigid ei ole peamisi lepinguid veel ratifitseerinud.
This compromises the Union’s credibility in related negotiations.
See ohustab liidu usaldusväärsust asjaomastel läbirääkimistel.
Member States and the Union should ensure the ratification and approval, respectively, in a timely manner, of all MEAs to which they are signatories.
Liikmesriigid ja liit peaksid tagama vastavalt kõigi selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute õigeaegse ratifitseerimise ja heakskiidu, millele nad on alla kirjutanud.
The Union and its Member States should proactively engage in international negotiations on new and emerging issues, in particular on new Conventions, agreements and assessments, and, accordingly, reaffirm their strong determination to continue efforts to launch, as soon as possible, negotiations in the framework of a UN General Assembly for an UNCLOS (United Nations Convention on the Law of the Sea) implementing agreement on the conservation and sustainable use of marine biological diversity of Areas Beyond National Jurisdiction and supporting the completion of the first ‘World Ocean Assessment’.
Liit ja selle liikmesriigid peaksid ennetavalt osalema uusi ja tekkivaid probleeme käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel, eriti neil, mida peetakse uute konventsioonide, lepingute ja hinnangute teemal, ning sellest tulenevalt taas kinnitama oma otsustavust jätkata pingutusi, et käivitada niipea kui võimalik ÜRO Peaassamblee egiidi all ja ÜRO mereõiguse konventsiooni raames läbirääkimised riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist käsitleva rakenduskokkuleppe sõlmimiseks ning toetada maailma esimese ookeanide hindamise lõpuleviimist.
The Union should also leverage its position as one of the largest markets in the world to promote policies and approaches that decrease pressure on the global natural resource base.
Liit peaks tugevdama oma positsiooni maailma ühe suurima turuna, et edendada poliitikat ja strateegiaid üleilmsetele loodusvaradele avalduva surve vähendamiseks.
This can be done by changing patterns of consumption and production, including by taking the steps necessary to promote sustainable resource management at international level and to implement the 10-year Framework of Programmes on Sustainable Consumption and Production, as well as ensuring that trade and internal market policies support the achievement of environment and climate goals and provide incentives to other countries to upgrade and enforce their environmental regulatory frameworks and standards, with a view to preventing environmental dumping.
Seda saab teha tarbimis- ja tootmismudelite muutmisega, näiteks astudes vajalikke samme säästva ressursikasutuse edendamiseks rahvusvahelisel tasandil ning säästva tootmise ja tarbimise 10-aastaste raamprogrammide elluviimiseks, samuti tagades, et kaubandus- ja siseturupoliitika toetaks keskkonna- ja kliimaeesmärke ning pakuks keskkonnadumpingu vältimiseks teistele riikidele stiimuleid ajakohastada ja tugevdada oma keskkonnalast reguleerivat raamistikku ja standardeid.
The Union will continue to promote sustainable development through the negotiation and implementation of dedicated provisions in its international trade agreements and the bilateral Forest Law Enforcement, Governance and Trade voluntary partnership agreements, which ensure that only legally-harvested timber enters the Union market from partner countries.
Liit jätkab säästva arengu edendamist sellega, et arutab ja rakendab oma rahvusvaheliste kaubanduslepingute konkreetseid sätteid ning metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse kahepoolseid vabatahtlikke partnerluslepinguid, millega tagatakse, et partnerriikidest tuleb liidu turule üksnes seaduslikult ülestöötatud puit.
In this context, the European Union Timber Regulation [91] serves as a legal basis for the Union to address the global problem of illegal logging through its demand for timber and timber products.
Euroopa Liidu puidumäärus [91] on õiguslik alus, mille abil saab liit oma puidu ja puidutoodete nõudluse kaudu reageerida ülemaailmsele ebaseaduslike raiete probleemile.
Other policy options to reduce the impacts of Union consumption on the global environment, including deforestation and forest degradation, will also be explored.
Uuritakse ka muid poliitikavalikuid, mille abil vähendada liidu tarbimise mõju maailma keskkonnale, sealhulgas metsaraadamisele ja metsade seisundi halvenemisele.
The Union should also further intensify its contribution to initiatives that facilitate the transition towards an inclusive and green economy at international level, such as the promotion of appropriate enabling conditions, the development of market-based instruments and indicators beyond GDP, consistent with its internal policies.
Liit peaks kooskõlas oma sisepoliitikaga veelgi suurendama ka oma panust algatustesse, millega hõlbustatakse rahvusvahelisel tasandil üleminekut kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele, mille näiteks on asjakohaste eeltingimuste edendamine ning SKPd täiendavate turupõhiste vahendite ja näitajate väljatöötamine.
The Union should continue to promote environmentally responsible business practices.
Liit peaks jätkuvalt edendama keskkonnaalaselt vastutustundlikke äritavasid.
New obligations under the Union’s Responsible Business Initiative [92] for listed and large, unlisted, extractive and primary forest logging companies to report payments they make to governments will result in greater transparency and accountability in the way natural resources are exploited.
Liidu vastutustundliku äritegevuse algatuse [92] raames võetud uued kohustused mäetööstuse ja ürgmetsade raiega tegelevate ettevõtjate jaoks avalikustada valitsemissektorile tehtud maksed toovad suurema läbipaistvuse ja arvepidamise selle kohta, kuidas loodusvarasid kasutatakse.
As a leading provider of environmental goods and services, the Union should promote global green standards, free trade in environmental goods and services, the further deployment of environment and climate-friendly technologies, protection of investment and intellectual property rights and the international exchange of best practice.
Keskkonnakaupade ja -teenuste peamise pakkujana peaks liit edendama üleilmseid rohelisi standardeid, keskkonnakaupade ja teenuste vabakaubandust, keskkonna- ja kliimasäästlike tehnoloogiate suuremat kasutamist, investeeringute ja intellektuaalomandi õiguste kaitset ning parimate tavade vahetamist rahvusvaheliselt.
In order to increase the Union’s effectiveness in addressing international environmental and climate-related challenges, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
Selleks et suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:
the outcomes of Rio + 20 are fully integrated into the Union’s internal and external policies and the Union is contributing effectively to global efforts to implement agreed commitments, including those under the Rio conventions and to initiatives aimed at promoting the global transition towards an inclusive and green economy in the context of sustainable development and poverty eradication;
Rio+20 lõppdokument on täielikult integreeritud liidu sise- ja välispoliitikasse ning liit aitab tõhusalt kaasa üleilmsetele jõupingutustele eesmärgiga rakendada kokkulepitud kohustusi, sealhulgas Rio konventsioonidest tulenevaid kohustusi ning algatusi, millega edendatakse kogu maailmas üleminekut kaasavale ja keskkonnahoidlikule majandusele säästva arengu ja vaesusele lõpu tegemise kontekstis;
the Union is providing effective support to national, regional and international efforts to address environmental and climate-related challenges and to ensure sustainable development;
liit toetab tõhusalt riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemiseks ning säästva arengu tagamiseks;
the impact of consumption in the Union on the environment beyond the Union’s borders is reduced.
liidus toimuva tarbimise mõju keskkonnale väljaspool liidu piire on vähenenud.
working as part of a coherent and comprehensive post-2015 approach to the universal challenges of poverty eradication and sustainable development, and through an inclusive, collaborative process, towards the adoption of sustainable development goals that:
ühe osana 2015. aasta järgsest ühtsest ja põhjalikust lähenemisest sellistele üldistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine ja säästev areng, ja tegutseda kaasava koostööprotsessi raames selle nimel, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid,
are coherent with existing internationally agreed goals and targets on, inter alia, biodiversity, climate change, social inclusion and social protection floors;
mis on kooskõlas praeguseks rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärkide ja sihtidega muu hulgas elurikkuse, kliimamuutuse, sotsiaalse kaasamise ja minimaalse sotsiaalkaitse valdkonnas;
address, at national and international level, priority areas such as energy, water, food security, oceans and sustainable consumption and production, decent work, good governance and the rule of law;
milles käsitletakse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil selliseid prioriteete nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava;
are universally applicable, covering all three dimensions of sustainable development;
mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme mõõdet;
are assessed and accompanied by targets and indicators, while taking into account different national circumstances, capacities and levels of development, and
mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal ning eri riikide eripära, suutlikkust ja arengutaset arvestades;
are consistent with, and supportive of, other international commitments, such as those concerning climate change and biodiversity;
mis on sidusad teiste rahvusvaheliste kohustustega näiteks kliimamuutuse ja elurikkuse valdkonnas ja toetavad neid;
working towards a more effective UN structure for sustainable development, in particular its environmental dimension by:
teha tööd tõhusama ÜRO säästva arengu struktuuri ja eelkõige selle keskkonnamõõtme nimel, tehes selleks järgmist:
further strengthening the United Nations Environment Programme (UNEP) in line with the outcome of Rio + 20, building on the decision by the UN General Assembly to change the designation of the Governing Council of the UNEP to the UN Environment Assembly of the UNEP [93], while continuing to strive for an upgrade of the UNEP’s status to that of a specialised Agency;supporting efforts to enhance synergies between multilateral environmental agreements, in particular in the chemicals and waste cluster and the biodiversity cluster; and
ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) edasine tugevdamine kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, tuginedes ÜRO Peaassamblee otsusele nimetada UNEPi nõukogu ümber ÜRO juures tegutsevaks UNEPi keskkonnaküsimuste assambleeks [93] ning jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks spetsialiseeritud asutuse tasemele;toetada pingutusi mitmepoolsete keskkonnalepingute vahelise koostoime suurendamiseks, eelkõige kemikaalide ja jäätmete klastris ning elurikkuse klastris ning
contributing to ensuring a strong and authoritative voice for the environment in the work of the High-Level Political Forum;
aidata tagada, et kõrgetasemeline poliitiline foorum saab oma töös keskkonnaküsimustes mõjusalt oma arvamust avaldada;
strengthening the impact of various sources of funding, including taxation and domestic resource mobilisation, private investment, new partnerships and innovative financing sources, and creating options for using development aid to leverage those other sources of financing as part of a sustainable development financing strategy, as well as in the Union’s own policies, including international commitments on climate and biodiversity finance;
tugevdada mitmesuguste rahastamisallikate (maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued partnerlused ja innovaatilised rahastamisallikad) mõju ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii säästva arengu rahastamise strateegia kui ka liidu poliitikate, sealhulgas kliima ja elurikkuse valdkonna rahastamisega seotud rahvusvaheliste kohustuste raames;
engaging with partner countries in a more strategic way, for example by focusing cooperation with:
teha strateegilisemat koostööd partnerriikidega ja keskenduda selles järgmisele:
strategic partners on the promotion of best practice in domestic environment policy and legislation and convergence in multilateral environmental negotiations;
koostöö strateegiliste partneritega parimate tavade edendamiseks liidu keskkonnapoliitika ja õigusaktide raames ning lähenemiseks mitmepoolsetel keskkonnaalastel läbirääkimistel;
countries covered by the European Neighbourhood Policy on gradual approximation with key Union environment and climate policy and legislation and on strengthening cooperation to address regional environmental and climate-related challenges;
koostöö Euroopa naabruspoliitika riikidega, et järk-järgult ühtlustada nendega liidu põhilist keskkonna- ja kliimapoliitikat ja õigusakte ning tugevdada koostööd piirkondlike keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemisel;
developing countries to support their efforts to protect the environment, fight climate change and reduce natural disasters, and implement international environmental commitments as a contribution to poverty reduction and sustainable development;
koostöö arenguriikidega, et toetada nende jõupingutusi kaitsta loodust, võidelda kliimamuutusega, vähendada looduskatastroofe ning täita rahvusvahelisi keskkonnaalaseid kohustusi, millega aidatakse kaasa vaesuse vähendamisele ja säästvale arengule;
assessing the environmental impact, in a global context, of Union consumption of food and non-food commodities and, if appropriate, developing policy proposals to address the findings of such assessments, and considering the development of a Union action plan on deforestation and forest degradation;
hinnata üleilmses kontekstis liidu toidu- ja muude kaupade tarbimise keskkonnamõju ning vajaduse korral koostada selliste hindamiste tulemuste põhjal poliitilised ettepanekud; kaaluda liidu metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise alase tegevuskava koostamist;
promoting the further development and implementation of emissions trading schemes around the world and facilitating the linking of such systems;
edendada kogu maailmas saastekvootidega kauplemise süsteemide edasist väljatöötamist ja kasutuselevõtmist ning hõlbustada selliste süsteemide vahelist sidepidamist;
ensuring that economic and social progress is achieved within the carrying capacity of the Earth, by increasing understanding of planetary boundaries, inter alia, in the development of the post-2015 framework in order to secure human well-being and prosperity in the long-term.
tagada majanduslik ja sotsiaalne progress ilma maakera taluvuspiire ületamata ja suurendada arusaamist nendest piiridest, muu hulgas inimkonna pikaajalise heaolu ja jõukuse tagamise kava väljatöötamisel 2015. aasta järgseks ajaks.
The economic benefits of environmental policy (IES, Vrije Universiteit Amsterdam, 2009); COM(2012) 173; Implementing EU legislation for Green Growth (BIO Intelligence Service 2011).
Keskkonnapoliitika majanduslik kasu (The economic benefits of environmental policy) (IES, Vrije Universiteit Amsterdam, 2009); COM(2012) 173; ELi õigusaktide rakendamine keskkonnasäästliku majanduskasvu saavutamiseks (Implementing EU legislation for Green Growth) (BIO Intelligence Service 2011).
SEC(2011)1067; The European Environment — state and outlook 2010: Assessment of Global Megatrends (‘SOER 2010’).
SEC(2011)1067; Euroopa keskkond – olukord ja väljavaated 2010. aastal: globaalsete megatrendide hindamine(SOER 2010).
UN Secretary-General’s High-Level Panel on Global Sustainability report ‘Resilient People, Resilient Planet: A future worth choosing’, 2012.
ÜRO peasekretäri loodud kõrgetasemelise ülemaailmse säästva arengu rühma aruanne „Resilient People, Resilient Planet: A future worth choosing” (Vastupidavad inimesed, vastupidav maakera: tulevik, mille kasuks otsustada), 2012.
Thresholds associated with nine ‘planetary boundaries’ have been identified which, once crossed, could lead to irreversible changes with potentially disastrous consequences for humans, including: climate change, biodiversity loss, global freshwater use, ocean acidification, the nitrogen and phosphorus cycles and land-use change (Ecology and Society, Vol. 14, No 2, 2009).
On kindlaks määratud üheksa maakera taluvuspiiridega seostatud künnist, ja kui need kord ületatakse, on tagajärjeks pöördumatud muutused, millel võivad inimeste jaoks olla katastroofilised tagajärjed; nende hulgas on kliimamuutus, elurikkuse vähemine, ülemaailmne magevee kasutus, ookeanide hapestumine, lämmastiku- ja fosforiringlus ning maakasutuse muutus (Ecology and Society, 14. aastakäik, nr 2, 2009).
According to the Stern Review on the Economics of Climate Change, without action, the overall costs of climate change will be equivalent to losing at least 5 % of global gross domestic product (GDP) each year.
Vastavalt Sterni ülevaatele kliimamuutuse majandustegurite kohta on kliimamuutuse üldkulud, kui selle vastu meetmeid ei võeta, võrdsed vähemalt 5 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP) aastas.
Including a wider range of risks and impacts, this figure could increase this to 20 % of GDP.
Kui lisada sellele veel laiemad ohud ja mõju, võib see kasvada kuni 20 %-ni SKPst.
OECD Environmental Outlook to 2050: The Consequences of Inaction (report, 2012).
OECD keskkonnaalased väljavaated aastaks 2050: Tegevusetuse tagajärjed (raport, 2012).
United Nations General Assembly Resolution A/Res/66/288.
ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/Res/66/288.
Directive 2000/60/EC.
Direktiiv 2000/60/EÜ.
Directive 2008/56/EC.
Direktiiv 2008/56/EÜ.
Directive 2007/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on the assessment and management of flood risks (OJ L 288, 6.11.2007, p. 27).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (ELT L 288, 6.11.2007, lk 27).
Directive 2008/105/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on environmental quality standards in the field of water policy, amending and subsequently repealing Council Directives 82/176/EEC, 83/513/EEC, 84/156/EEC, 84/491/EEC, 86/280/EEC and amending Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 348, 24.12.2008, p. 84).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ (ELT L 348, 24.12.2008, lk 84).
Directive 2008/50/EC and Directive 2004/107/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 relating to arsenic, cadmium, mercury, nickel and polycyclic aromatic hydrocarbons in ambient air (OJ L 23, 26.1.2005, p. 3).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivid 2008/50/EÜ ja 2004/107/EÜ arseeni, kaadmiumi, elavhõ- beda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus (ELT L 23, 26.1.2005, lk 3).
Directive 2009/147/EC of the European Parliament and of the Council of 30 November 2009 on the conservation of wild birds (OJ L 20, 26.1.2010, p. 7) and Directive 92/43/EEC.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7) ja direktiiv 92/43/EMÜ.
European Environment Agency Technical Report 12/2010.
Euroopa Keskkonnaagentuuri tehniline aruanne 12/2010.
Paragraph 14 of the European Council conclusions of 26 March 2010 (EUCO 7/10) states: ‘There is an urgent need to reverse continuing trends of biodiversity loss and ecosystem degradation. The European Council is committed to the long term biodiversity 2050 vision and the 2020 target set out in the Council’s conclusions of 15 March 2010.’.
Euroopa Ülemkogu 26. märtsi 2010. aasta järelduste (EUCO 7/10) punktis 14 märgitakse: „Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemide kahjustumise jätkuvatele suundumustele tuleb anda kiire tagasikäik. Euroopa Ülemkogu on pühendunud bioloogilise mitmekesisuse 2050. aasta pikaajalise visiooni ning nõukogu 15. märtsi 2010. aasta järeldustes esitatud 2020. aasta eesmärgi saavutamisele.”
COM(2012) 582, entitled ‘A stronger European industry for growth and economic recovery’.
COM(2012) 582 „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”.
Principle IX of the Small Business Act for Europe, proposes actions to enable SMEs to turn environmental challenges into opportunities (COM(2008) 394).
Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” IX põhimõttes esitatakse meetmeid, mis võimaldaksid VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed võimalusteks (KOM(2008) 394).
Fostering Innovation for Green Growth (OECD 2011) and The Eco-Innovation Gap: An economic opportunity for business (EIO 2012).
Fostering Innovation for Green Growth (Innovatsiooni soodustamine keskkonnasäästliku majanduskasvu saavutamiseks) (OECD 2011) ja The Eco-Innovation Gap: An economic opportunity for business (Lünk ökoinnovatsioonis on ettevõtja majanduslik võimalus) (EIO 2012).
The EU eco-industry sector employed around 2,7 million people in 2008 and for 2012 this figure could be around 3,4 million (Ecorys, 2012).
ELi ökotööstussektoris töötas 2008. aastal ligikaudu 2,7 miljonit inimest ja 2012. aastaks võiks nende arv olla umbes 3,4 miljonit. (Ecorys, 2012).
‘The number of Jobs dependent on the Environment and Resource Efficiency improvements’ (ECORYS 2012).
Keskkonna ja ressursitõhususe paranemisest sõltuvate töökohtade arv (ECORYS 2012).
The impact of renewable energy policy on economic growth and employment in the EU (Employ-RES 2009).
Taastuvenergiapoliitika mõju ELi majanduskasvule ja tööhõivele (Employ-RES 2009).
Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 17).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).