natgillin/translations-raw huggingface dataset:
increasing the level of diversity in primary production systems; and fostering the recovery of biological diversity.
suurendada esmaste tootmissüsteemide mitmekesisust ning soodustada bioloogilise mitmekesisuse taastumist.
Increasing production efficiency and coping with climate change, while ensuring sustainability and resilience
Tootmistõhususe suurendamine ja kliimamuutuste mõju leevendamine ning samal ajal jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime tagamine
Activities will enhance productivity as well as the adaptive capacity of plants, animals and production systems to cope with rapidly changing environmental/climatic conditions and increasingly scarce natural resources.
Selle tegevuse kaudu tõstetakse taimede, loomade ja tootmissüsteemide tootlikkust ja suurendatakse kohanemisvõimet kiiresti muutuvates keskkonna- ja kliimatingimustes ning üha süveneva loodusvarade nappuse juures.
The resulting innovations will help to move towards a low energy, low emission and low waste economy and to reduce natural resources demand along the entire food and feed supply chain.
Sellest tulenevad uuenduslikud lahendused aitavad liikuda energiat säästva, väikeste heite- ja jäätmekogustega majanduse poole ning vähendada nõudlust loodusressursside järele toidu ja sööda tarneahela kogu ulatuses.
In addition to contributing to food security, new opportunities will be created for the use of biomass and by-products from agriculture for a wide range of non-food applications.
Peale toiduga kindlustatuse toetamise luuakse ka uusi võimalusi, kuidas põllumajandusest saadavat biomassiressurssi ja kõrvalsaadusi kasutada mitmel muul kui toidu tootmise otstarbel.
Multi-disciplinary approaches will be sought to improve the performance of plants, animals and micro-organisms, while ensuring efficient resource use (water, land, soil, nutrients, energy and other inputs) and the ecological integrity of rural areas.
Püütakse leida mitut valdkonda hõlmavaid lähenemisviise, et suurendada taimede, loomade ja mikroorganismide toodangut ning samal ajal tagada ressursi (vesi, maa, muld, toitained, energia ja muud sisendid) tõhus kasutamine ja maapiirkondade ökoloogiline terviklikkus.
Emphasis will be placed on integrated and diverse production systems and agronomic practices, including the use of precision technologies and ecological intensification approaches to benefit both conventional and organic agriculture.
Suurt tähelepanu pööratakse integreeritud ja mitmekesistele tootmissüsteemidele ning põllumajandustavadele, sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ja ökoloogilist intensiivsust suurendavatele lähenemisviisidele, mis on kasulikud nii tavapärases kui ka mahepõllumajanduses.
Also urban greening will be promoted, with new forms of agriculture, horticulture and forestry in urban and peri-urban areas.
Ühtlasi edendatakse haljastust linna- ja linnalähedastes piirkondades, kasutades taimekasvatuse, aianduse ja metsanduse uusi vorme.
These shall be considered by addressing new requirements for plant characteristics, cultivation methods, technologies, marketing and urban design, in relation with human health and well-being, environment and climate change.
Neid analüüsitakse uute taimeomadusi käsitlevate nõuete, kasvatusmeetodite, tehnoloogiate, turustamis- ja linnaplaneerimisnõuete seisukohast, seoses inimtervise ja heaoluga, keskkonna ja kliimamuutustega.
Genetic improvement of plants and animals for adaptation, health and productivity traits will call for all appropriate conventional and modern breeding approaches and for preservation and better use of genetic resources.
Taimede ja loomade kohandumise, tervise ja tootlikkusega seotud tunnuste geneetilise kvaliteedi parandamiseks on tarvis kasutusele võtta kõik tavapärased ja nüüdisaegsed aretusviisid ning alal hoida ja paremini kasutada geneetilisi ressursse.
Due attention will be given to soil management for increasing the productivity of crops.
Nõuetekohast tähelepanu pööratakse mulla majandamisele, et suurendada kultuuride saagikust.
Bearing in mind the overall objective of ensuring high quality and safe food production, plant and animal health will be promoted.
Pidades meeles üldeesmärki tagada kvaliteetne ja ohutu toidu tootmine, edendatakse taime- ja loomatervist.
Activities in the area of plant health and plant protection will increase knowledge and support the development of integrated environmentally friendly pest management strategies, products and tools to prevent the introduction of pathogens, control pest and diseases and reduce yield losses at pre- and post-harvest levels.
Taimetervise ja taimekaitse alane tegevus suurendab teadmisi ja toetab integreeritud keskkonnasõbralike kahjuritõrjestrateegiate, -toodete ja vahendite väljatöötamist, et hoida ära haigustekitajate sissetoomist, tõrjuda kahjureid ja haigusi ning vähendada saagikadusid koristuseelsel ja -järgsel tasandil.
In the area of animal health, strategies for the eradication or effective management of diseases, including zoonoses, and research on antimicrobial resistance will be promoted.
Loomatervise valdkonnas edendatakse haiguste, sealhulgas zoonooside tõrje ja tõhusa ohjamise strateegiaid ning antimikroobse resistentsuse uuringuid.
Integrated control of disease, parasites and pests will be strengthened, starting from a better understanding of host-pathogen interactions, to surveillance, diagnostics and treatments.
Tõhustatakse haiguste, parasiitide ja kahjurite integreeritud tõrjet, alates peremeesorganismi ja haigustekitaja vaheliste suhete paremast mõistmisest kuni seire, diagnostika ja ravini.
Studying the effects of practices on animal welfare will help meet societal concerns.
Loomade heaoluga seotud tavade mõju uurimine aitab lahendada ühiskonna mureküsimusi.
The above listed areas will be underpinned by more fundamental research to address relevant biological questions as well as to support the development and implementation of Union policies and supported by adequate assessment of their economic and market potential.
Eespool loetletud valdkondade toetamiseks tehakse põhjalikumaid teadusuuringuid, mis käsitlevad asjakohaseid bioloogilisi küsimusi ning toetavad liidu poliitika väljatöötamist ja rakendamist, samuti hinnatakse asjakohaselt nende majanduslikku ja turupotentsiaali.
Providing ecosystem services and public goods
Ökosüsteemi teenuste ja avalike hüvede tagamine
Agriculture and forestry are unique systems delivering commercial products but also wider societal public goods (including cultural and recreational value) and important ecological services such as functional and in-situ biodiversity, pollination, water storage and regulation, soil functions, landscape, erosion reduction, resilience to flooding and droughts and carbon sequestration / greenhouse gas mitigation.
Põllumajandus ja metsandus on ainulaadsed süsteemid, mis pakuvad peale kaubandustoodete ka laialdasemaid avalikke hüvesid (sealhulgas kultuurilisi ja meelelahutuslikke) ning olulisi ökoloogilisi teenuseid, näiteks funktsionaalne ja in-situ elurikkus, tolmeldamine, veevarud ja -regulatsioon, mulla funktsioonid, maastik, erosiooni vähendamine, vastupidavus üleujutuste ja põudade suhtes ning CO2 sidumine / kasvuhoonegaaside mõju leevendamine.
Research activities will contribute to a better understanding of the complex interactions between primary production systems and ecosystems services and will support the provision of these public goods and services, through the delivery of management solutions, decision-support tools and the assessment of their market and non-market value.
Teadustöö aitab paremini mõista keerulisi vastasmõjusid esmatootmissüsteemide ja ökosüsteemi teenuste vahel ning toetab kõnealuste avalike hüvede ja teenuste osutamist halduslahenduste, otsustamist toetavate vahendite ja nende turuväärtuse ja muu kui turuväärtuse hindamise kaudu.
Specific issues to be dealt with include the identification of rural and (peri-)urban farming/forest systems and landscape patterns likely to achieve these goals.
Käsitlemist vajavad konkreetsed küsimused hõlmavad maapiirkondade ja linnapiirkondade (äärealade) selliste põllumajandusliku tootmise / metsandussüsteemide ning maastikualade kindlakstegemist, mille puhul on nimetatud eesmärkide saavutamine tõenäoline.
Shifts in the active management of agricultural systems - including the use of technologies and change of practices - will increase greenhouse gas mitigation and the adaptive capacity of the agriculture sector to the adverse effects of climate change.
Muutused põllumajandussüsteemide aktiivses majandamises, sealhulgas tehnoloogia kasutamine ja tavade muutmine, aitavad paremini leevendada kasvuhoonegaaside mõju ning suurendada põllumajandussektori võimet kohaneda kliimamuutuste negatiivsete tagajärgedega.
Empowerment of rural areas, support to policies and rural innovation
Maapiirkondade võimaluste suurendamine ning poliitikameetmete ja maapiirkondade innovatsiooni toetamine
Development opportunities for rural communities will be mobilised by strengthening their capacity for primary production and delivery of ecosystems services as well as by opening avenues for the production of new and diversified products (including food, feed, materials and energy) which meet the increasing demand for low-carbon short-chain delivery systems.
Kasutatakse ära arenguvõimalused maapiirkondades, suurendades esmatootmise arendamise ja ökosüsteemiteenuste pakkumise suutlikkust ning luues avarad võimalused selliste uute ja mitmekesiste toodete (sealhulgas toit, sööt, materjalid, energia) tootmiseks, mis vastavad suurenevale nõudlusele vähese CO2-heite ja lühikese tarneahelaga süsteemide järele.
Socio-economic research and science and society studies along with the development of new concepts and institutional innovations is needed to ensure cohesion of rural areas and prevent economic and social marginalisation, foster diversification of economic activities (including the service sector), ensure appropriate relations between rural and urban areas, as well as facilitate knowledge exchange, demonstration, innovation and dissemination and foster participatory resource management.
Selleks et tagada maapiirkondade ühtekuuluvus ning ära hoida majanduslikku ja sotsiaalset tõrjutust, tugevdada majandustegevuse mitmekesistamist (kaasa arvatud teenindussektor), tagada asjakohased suhted linna- ja maapiirkondade vahel, soodustada teadmiste vahetamist ja levitamist, tutvustamistegevust ja innovatsiooni ning soodustada ressursside osalusmajandamist, on vaja teha sotsiaal-majanduslikke, teaduslikke ja ühiskonnauuringuid, töötada välja uusi kontseptsioone ja teha institutsioonilisi uuendusi.
Also, there is a need to look at ways in which public goods in rural areas can be converted into local/regional socio-economic benefits.
On vaja leida viise, kuidas avalikud hüved maapiirkondades muuta kohalikku/piirkondlikku sotsiaal-majanduslikku kasu toovateks.
Innovation needs defined at regional and local levels will be complemented by cross-sectoral research actions at international, inter-regional and European levels.
Piirkondlikul ja kohalikul tasandil määratletud innovatsiooni vajadusi täiendavad valdkonnaülesed teadusuuringud rahvusvahelisel, piirkondadevahelisel ja Euroopa tasandil.
By providing the necessary analytical tools, indicators, integrated models and forward-looking activities, research projects will support policy makers and other actors in the implementation, monitoring and assessment of relevant strategies, policies and legislation, not only for rural areas but for the whole bioeconomy.
Teadusprojektid, mis pakuvad vajalikke analüüsivahendeid, näitajaid, integreeritud mudeleid ja tulevikku suunatud meetmeid, toetavad poliitikakujundajaid ja muid isikuid asjakohaste strateegiate, poliitikameetmete ja õigusaktide rakendamisel, jälgimisel ning hindamisel mitte ainult maapiirkondades, vaid kogu biomajanduses.
Tools and data are also required to allow for proper assessment of potential trade-offs between various types of resource use (land, water, soil, nutrients, energy and other inputs) and bioeconomy products.
Vaja on ka vahendeid ja andmeid, et oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata võimalikke kompromisse ressursside (maa, vee, mulla, toitainete, energia ja muude sisendite) erinevate kasutuste ja biomajanduse toodete vahel.
Socio-economic and comparative assessment of farming/forestry systems and their sustainability performance will be addressed.
Käsitletakse põllumajandusliku tootmise / metsandussüsteemide ja nende jätkusuutlikkuse sotsiaal-majanduslikku ja võrdlevat hindamist.
Sustainable forestry
Säästev metsandus
The aim is to sustainably produce bio-based products ecosystems, services (including water-related and climate-mitigation services) and sufficient biomass, with due consideration to economical, ecological and social aspects of forestry as well as to regional differences.
Eesmärk on säästvalt toota bioressursipõhiseid tooteid, ökosüsteemi teenuseid (kaasa arvatud veega seotud ja kliimamuutusi leevendavad teenused) ja piisavas koguses biomassi, võttes nõuetekohaselt arvesse metsanduse majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid aspekte ning piirkondlikke erinevusi.
Overall, activities in the forestry sector will seek to promote multi-functional forests which deliver a variety of ecological, economic, and social benefits.
Metsandussektori tegevusega püütakse edendada mitmefunktsioonilisi metsi, mis annavad mitmesugust ökoloogilist, majanduslikku ja ühiskondlikku kasu.
Activities will focus on the further development of sustainable forestry systems which can address societal challenges and demands, including forest owners' needs, by putting in place multifunctional approaches that reconcile the need for delivering smart, sustainable and inclusive growth taking into account climate change.
Tegevus peab keskenduma selliste säästlike metsandussüsteemide edasiarendamisele, mis vastavad ühiskonna vajadustele ja probleemidele, kaasa arvatud metsomaniku vajadused, kujundades välja multifunktsionaalsed lähenemisviisid, mis vastavad vajadusele aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu järele, võttes arvesse kliimamuutusi.
These sustainable forestry systems are instrumental in the strengthening of forest resilience and biodiversity protection and the need to meet the increased biomass demand.
Need jätkusuutlikud metsandussüsteemid on väga olulised metsade vastupanuvõime suurendamise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse seisukohalt ja nende abil saab rahuldada kasvavat nõudlust biomassi järele.
This will need to be underpinned by research on tree health and on forest protection and restoration from fire.
Seda peavad toetama puude tervist, metsade kaitset ja metsade tulekahjujärgset taastamist käsitlevad uuringud.
Sustainable and competitive agri-food sector for a safe and healthy diet
Säästev ja konkurentsivõimeline põllumajanduslik toidutööstus ohutu ja tervisliku toitumise nimel
Consumer needs for safe, healthy, high quality and affordable food have to be addressed, while considering the impacts of food consumption behaviour and food and feed production on human health, the environment and the global ecosystem.
Tuleb lahendada tarbijate vajadus ohutu, tervisliku, kvaliteetse ja taskukohase toidu järele, võttes samas arvesse toidutarbimiskäitumise ning toidu ja sööda tootmise mõju inimtervisele, keskkonnale ja globaalsele ökosüsteemile.
decreasing the burden of food- and diet-related diseases by promoting the shift towards healthy and sustainable diets, via consumer education and innovations in agriculture and the food industry;
See lähenemisviis aitab kindlustada ohutu toiduga kõik eurooplased ning kaotada näljahäda maailmas;
reducing water and energy consumption in food processing, transport and distribution;
vähendada toidu ja toitumisega seotud haigustest tingitud koormust, edendades üleminekut tervislikule ja säästvale toitumisele, tarbijate harimist ja innovatsiooni põllumajanduses ja toiduainetööstuses;
Informed consumer choices
Tarbijate teadlikud valikud
Consumer preferences, attitudes, needs, behaviour, lifestyle and education as well as the cultural component of food quality will be addressed, and communication between consumers and the food chain research community and its stakeholders will be enhanced in order to improve public understanding of food production generally and to enable informed choice, sustainable and healthy consumption and their impacts on production, inclusive growth and quality of life, especially of vulnerable groups.
Käsitletakse tarbijate eelistusi, hoiakuid, vajadusi, käitumist, eluviisi ja haridust ning toidu kvaliteedi seost kultuurilise taustaga, tõhustatakse teabevahetust tarbijate ja toiduahela uurijate ja ettevõtjate vahel, et parandada üldsuse arusaamist toidu tootmisest üldiselt ja võimaldada teha teadlikke valikuid, säästvat ja tervislikku tarbimist ja nende mõju tootmisele, kaasavale majanduskasvule ning elukvaliteedile, pidades silmas eeskätt vähem kaitstud elanikkonnarühmi.
Social innovation will respond to societal challenges, and innovative predictive models and methodologies in consumer science will deliver comparable data and lay the ground for responses to Union policy needs.
Sotsiaalne innovatsioon reageerib ühiskondlikele väljakutsetele ning tarbijaid käsitlevates uuringutes sisalduvate uuenduslike prognoosivate mudelite ja meetodite abil saadakse võrreldavad andmed ning luuakse liidu poliitilistele vajadustele reageerimise tingimused.
Healthy and safe foods and diets for all
Tervislik ja ohutu toit ning toitumine kõigile
Nutritional needs, a balanced diet and the impact of food on physiological functions and on physical and mental performance will be addressed as well as the links between diet, demographic trends (such as ageing) and chronic diseases and disorders.
Käsitletakse samuti toitumisvajadusi, tasakaalustatud toitumist ja toidu mõju füsioloogilistele funktsioonidele, füüsilisele ja vaimsele suutlikkusele ning seoseid toitumistavade ning demograafiliste suundumuste (nt vananemise), krooniliste haiguste ja tervisehäirete vahel.
Dietary solutions and innovations leading to improvements in health and well-being will be identified.
Selgitatakse välja tervist edendavad ja heaolu suurendavad toitumislahendused ja -uuendused.
Chemical and microbial food and feed contamination, risks and exposures as well as allergens will be analysed, assessed, monitored, controlled and traced throughout the food, feed and drinking water supply chains from production and storage to processing, packaging, distribution, catering, and preparation at home.
Analüüsitakse, hinnatakse, kontrollitakse ja jälgitakse toidu ning sööda keemilist ja mikroobset saastumist, ohte ja kokkupuuteid ning allergeene kogu toidu, sööda ja joogivee tarneahela ulatuses tootmisest ja ladustamisest kuni töötlemise, pakendamise, turustamise, toitlustamise ja kodus valmistamiseni.
Food safety innovations, improved tools for risk and risk-benefit assessment and for risk communication and improved food safety standards to be implemented throughout the food chain will lead to enhanced consumer trust and protection in Europe.
Innovatsioon toiduohutuse valdkonnas, täiustatud riskiteavitusvahendid ja kõrgemate toiduohutusstandardite rakendamine kogu toiduahela ulatuses suurendavad tarbijate usaldust ja kaitset Euroopas.
Globally improved food safety standards will also help to strengthen the competitiveness of the European food industry.
Maailma ulatuses kõrgemad toiduohutusstandardid aitavad samuti tugevdada Euroopa toiduainetööstuse konkurentsivõimet.
A sustainable and competitive agri-food industry
Jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline põllumajanduslik toidutööstus
The needs for the food and feed industry to cope with social, environmental, climate and economic change from local to global will be addressed at all stages of the food and feed production chain, including food design, processing, packaging, process control, waste reduction, by-product valorisation and the safe use or disposal of animal by-products.
Käsitletakse toidu- ja söödatööstuse vajadusi, mis on seotud kohalike ja ülemaailmsete sotsiaalsete, keskkonna-, kliima- ja majandusmuutustega toidu ja sööda tootmisahela kõikides etappides, sealhulgas toidu väljatöötamine, töötlemine, pakendamine, tootmiskontroll, jäätmete vähendamine, kõrvalsaaduste väärtustamine ning loomsete kõrvalsaaduste ohutu kasutamine või kõrvaldamine.
Innovative and sustainable resource-efficient technologies and processes as well as diversified, safe, healthy, affordable and high quality products will be generated and underpinned with science-based evidence.
Luuakse uuenduslikke, säästvaid ja ressursitõhusaid protsesse ning mitmekülgsemaid, ohutuid, tervislikke, mõistliku hinna ja kõrge kvaliteediga tooteid, toetades seda tegevust teaduspõhise tõendusmaterjaliga.
This will strengthen the innovation potential of the European food supply chain, enhance its competitiveness, create economic growth and employment and allow the European food industry to adapt to changes.
See tugevdab Euroopa toidutarneahela innovatsioonipotentsiaali, suurendab toiduainetööstuse konkurentsivõimet, soodustab majanduskasvu ja suurendab tööhõivet ning võimaldab Euroopa toiduainetööstusel muutustega kohaneda.
Other aspects to address are traceability, logistics and services, socio-economic and cultural factors, animal welfare and other ethical issues, the resilience of the food chain against environmental and climate risks, the limitation of negative impacts of food chain activities and of changing diets and production systems on the environment.
Muud käsitletavad aspektid hõlmavad jälgitavust, logistikat ja teenuseid, sotsiaal-majanduslikke ja kultuurilisi tegureid, loomade heaolu ja muid eetikaküsimusi, toiduahela vastupidavust keskkonnast ja kliimast tingitud ohtudele ning toiduahela toimimisest ning toitumisharjumuste ja tootmissüsteemide muutumisest tuleneva negatiivse keskkonnamõju piiramist.
Unlocking the potential of aquatic living resources
Vee-elusressursside võimaluste ärakasutamine
One of the main features of living aquatic resources is that they are renewable and their sustainable exploitation relies on in-depth understanding and a high degree of quality and productivity of the aquatic ecosystems.
Üks vee-elusressursside olulistest omadustest on võime uueneda; nende jätkusuutlik kasutamine oleneb teadmiste põhjalikkusest, veeökosüsteemide kvaliteedist ja tootlikkusest.
The overall objective is to manage aquatic living resources to maximise social and economic benefits/returns from Europe's oceans, seas and inland waters.
Üldeesmärk on majandada vee-elusressursse nii, et saada Euroopa ookeanidest, meredest ja siseveekogudest võimalikult suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu.
This includes the need to optimise the sustainable contribution of fisheries and aquaculture to food security in the context of the global economy and to reduce the Union's heavy dependence on seafood imports (approximately 60 % of total European seafood consumption depends on import, and the Union is the world's largest importer of fisheries products), and to boost marine and maritime innovation through biotechnologies to fuel smart "blue" growth.
See hõlmab vajadust optimeerida kalanduse ja vesiviljeluse püsiv panus toiduga kindlustatusse maailma majanduses ning vähendada liidu suurt sõltuvust mereandide impordist (ligikaudu 60 % mereandide kogutarbimisest Euroopas tugineb impordile ning liit on suurim kalandustoodete importija maailmas) ja arendada biotehnoloogiate abil hoogsalt mere- ja merendusinnovatsiooni nn aruka sinise kasvu käivitamiseks.
In line with current policy frameworks, in particular the Integrated Maritime Policy and the Marine Strategy Framework Directive [11], research activities will underpin the ecosystem approach to the management and exploitation of natural resources, while enabling sustainable use of marine goods and services, and the 'greening' of the sectors involved.2.3.1.
Kehtivate poliitikaraamistike, eelkõige integreeritud merenduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi [11] kohaselt toetub loodusvarade majandamise ja kasutamise, mis võimaldab samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist, ning asjaomaste sektorite keskkonnahoidlikuks muutmise suhtes kohaldatav ökosüsteemne lähenemisviis teadusuuringutele.2.3.1.