natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In studies involving rodents, haematological examinations should be carried out in at least 10 male and 10 female animals per group, at 3, 6, and 12 months, as well as at study termination (if longer than 12 months), using the same animals throughout.
Näriliste uuringutes tuleks hematoloogilised uuringud teha vähemalt kümne isas- ja kümne emasloomaga rühma kohta kolme, kuue ja 12 kuu möödumisel ning samuti uuringu lõpus (kui uuring kestab kauem kui 12 kuud); kõik uuringud tehakse alati samadel loomadel.
In mice, satellite animals may be needed in order to conduct all required haematological determinations (see paragraph 18).
Hiirte puhul võib kõikide nõutavate hematoloogiliste näitajate määramiseks minna vaja satelliitloomi (vt punkt 18).
In non-rodent studies, samples will be taken from smaller numbers of animals (e.g. 4 animals per sex and per group in dog studies), at interim sampling times and at termination as described for rodents.
Muude loomade kui näriliste uurimisel võetakse proovid väiksemalt arvult loomadelt (koerte uurimisel näiteks neljalt loomalt kummagi soo ja iga rühma kohta) vahepealsetel proovivõtu aegadel ja uuringu lõpus, nagu on kirjeldatud näriliste puhul.
Measurements at 3 months, either in rodents or non-rodents, need not be conducted if no effect was seen on haematological parameters in a previous 90 day study carried out at comparable dose levels.
Kui võrreldavate doositasemetega tehtud varasema 90-päevase uuringu vältel ei tuvastatud mõju hematoloogilistele parameetritele, ei ole kolme kuu möödumisel vaja mõõtmisi teha ei näriliste ega muude loomade puhul.
Blood samples should be taken from a named site, for example by cardiac puncture or from the retro-orbital sinus, under anaesthesia.
Vereproovid tuleks võtta määratud kohast, näiteks otse südamest või retroorbitaalsest siinusest, kasutades tuimestust.
The following list of parameters should be investigated (30): Total and differential leukocyte count, erythrocyte count, platelet count, haemoglobin concentration, haematocrit (packed cell volume), mean corpuscular volume (MCV), mean corpuscular haemoglobin (MCH), mean corpuscular haemoglobin concentration (MCHC), prothrombin time, and activated partial thromboplastin time.
Tuleks uurida järgmisi parameetreid (30): leukotsüütide üldarv ja diferentseeritud leukotsüüdiarvud, erütrotsüütide arv, vereliistakute arv, hemoglobiini kontsentratsioon, hematokrit (rakkude protsent vere üldmahus), erütrotsüütide keskmine maht (MCV), hemoglobiini keskmine kogus erütrotsüüdis (MCH), hemoglobiini keskmine kontsentratsioon erütrotsüüdis (MCHC), protrombiini aeg ja aktiveeritud osalise tromboplastiini aeg.
Other hematology parameters such as Heinz bodies or other atypical erythrocyte morphology or methaemoglobin may be measured as appropriate depending on the toxicity of the test chemical.
Vajaduse korral võib mõõta muid hematoloogiaparameetreid, näiteks Heinzi kehakesi või muid atüüpilisi erütrotsüüdivorme või methemoglobiini, olenevalt uuritava kemikaali mürgisusest.
Overall, a flexible approach should be adopted, depending on the observed and/or expected effect from a given test chemical.
Üldiselt tuleks kasutada paindlikku lähenemisviisi sõltuvalt konkreetse uuritava kemikaali puhul täheldatud ja/või eeldatavast mõjust.
If the test chemical has an effect on the haematopoietic system, reticulocyte counts and bone marrow cytology may also be indicated, although these need not be routinely conducted.
Kui uuritav kemikaal mõjutab vereloomesüsteemi, võib olla vajalik uurida samuti retikulotsüütide arvu ja luuüdi tsütoloogiat, kuigi need uuringud ei ole alati vajalikud.
Clinical biochemistry determinations to investigate major toxic effects in tissues and, specifically, effects on kidney and liver, should be performed on blood samples obtained from at least 10 male and 10 female animals per group at the same time intervals as specified for the haematological investigations, using the same animals throughout.
Olulise kudesid kahjustava toksilise mõju ning eelkõige neerusid ja maksa kahjustava mõju uurimiseks tehakse kliinilise biokeemia analüüsid vereproovidega, mis on võetud vähemalt kümnelt isas- ja kümnelt emasloomalt rühma kohta samade ajavahemike järel, mis on ette nähtud hematoloogiliste uuringute puhul; proovid võetakse alati samadelt loomadelt.
In mice, satellite animals may be needed in order to conduct all required clinical biochemistry determinations.
Hiirte puhul võib kõikide nõutavate kliinilise biokeemia näitajate määramiseks minna vaja satelliitloomi.
Measurements at 3 months, either in rodents or non-rodents, need not be conducted if no effect was seen on clinical biochemistry parameters in a previous 90 day study carried out at comparable dose levels.
Kui võrreldavate doositasemetega tehtud varasema 90-päevase uuringu vältel ei tuvastatud mõju kliinilise biokeemia parameetritele, ei ole kolme kuu möödumisel vaja mõõtmisi teha ei näriliste ega muude loomade puhul.
Overnight fasting of the animals (with the exception of mice) prior to blood sampling is recommended The following list of parameters should be investigated (30): glucose, urea (urea nitrogen), creatinine, total protein, albumin, calcium, sodium, potassium, total cholesterol, at least two appropriate tests for hepatocellular evaluation (alanine aminotransferase, aspartate aminotransferase, glutamate dehydrogenase, total bile acids) (31), and at least two appropriate tests for hepatobiliary evaluation (alkaline phosphatase, gamma glutamyl transferase, 5’-nucleotidase, total bilirubin, total bile acids) (31).
Tuleks uurida järgmisi parameetreid (30): glükoos, karbamiid (karbamiidlämmastik), kreatiniin, üldvalk, albumiin, kaltsium, naatrium, kaalium, üldkolesterool, vähemalt kaks sobivat hepatotsellulaarse hindamise katset (alaniinaminotransferaas, aspartaataminotransferaas, glutamaatdehüdrogenaas, sapphapete kogusisaldus) (31) ja vähemalt kaks sobivat hepatobiliaarse hindamise katset (aluseline fosfataas, γ-glutamüültransferaas, 5’-nukleotidaas, üldbilirubiini, sapphapete kogusisaldus) (31).
Other clinical chemistry parameters such as fasting triglycerides, specific hormones and cholinesterase may be measured as appropriate, depending on the toxicity of the test chemical.
Muid kliinilisi keemilisi parameetreid, näiteks triglütseriide paastutingimustes, teatavaid hormoone ja koliinesteraasi võib mõõta vastavalt vajadusele, olenevalt uuritava kemikaali mürgisusest.
Overall, there is a need for a flexible approach, depending on the observed and/or expected effect from a given test chemical.
Üldiselt on vaja paindlikku lähenemisviisi sõltuvalt uuritava kemikaali täheldatud ja/või oletatavast mõjust.
Urinalysis determinations should be performed on at least 10 male and 10 female animals per group on samples collected at the same intervals as for haematology and clinical chemistry.
Uriinianalüüsi näitajad tuleks määrata vähemalt kümnel isas- ja kümnel emasloomal rühma kohta proovidest, mis on kogutud samade vahemikega kui hematoloogia- ja kliinilise keemia proovid.
Measurements at 3 months need not be conducted if no effect was seen on urinalysis in a previous 90 day study carried out at comparable dose levels.
Kui võrreldavate doositasemetega tehtud varasema 90-päevase uuringu ajal ei leitud uriinianalüüsil mingit mõju, ei ole kolme kuu möödumisel vaja mõõtmisi teha.
The following list of parameters was included in an expert recommendation on clinical pathology studies (30): appearance, volume, osmolality or specific gravity, pH, total protein, and glucose.
Kliinilise patoloogia uuringute eksperdi soovituse (30) kohaselt tuleks määrata järgmised parameetrid: välimus, ruumala, osmolaalsus või suhteline tihedus, pH, üldvalk ja glükoos.
Other determinations include ketone, urobilinogen, bilirubin, and occult blood.
Lisaks võib määrata ketoone, urobilinogeeni, bilirubiini ja peitverd.
Further parameters may be employed where necessary to extend the investigation of observed effect(s).
Kui täheldatud mõju on vaja laialdasemalt uurida, võib vajaduse korral määrata täiendavaid näitajaid.
It is generally considered that baseline haematological and clinical biochemistry variables are needed before treatment for dog studies, but need not be determined in rodent studies (30).
Üldiselt arvatakse, et hematoloogiliste ja kliinilise biokeemia näitajate lähteväärtused on vaja enne kemikaali manustamist määrata koertega tehtavate uuringute puhul, kuid närilistega tehtavate uuringute puhul neid määrata vaja ei ole (30).
However, if historical baseline data (see paragraph 50) are inadequate, consideration should be given to generating such data.
Kui varem määratud lähteväärtused (vt punkt 50) ei ole õiged, tuleks kaaluda selliste väärtuste määramist.
All animals in the study shall normally be subjected to a full, detailed gross necropsy which includes careful examination of the external surface of the body, all orifices, and the cranial, thoracic and abdominal cavities and their contents.
Kõik uuringus kasutatud loomad läbivad täieliku, põhjaliku lahkamise, milles uuritakse põhjalikult keha välispinda, kõiki avasid, kolju-, rinna- ja kõhuõõnt ja nende sisaldist.
However provision may also be made (in the interim kill or satellite groups) for measurements to be restricted to specific, key measures such as neurotoxicity or immunotoxicity (see paragraph 19).
Siiski võib ka ette näha, et mõõtmised piirduvad (vahepeal surmatud või satelliitrühma loomade puhul) kõige olulisemate, näiteks neurotoksilisuse või immunotoksilisuse näitajate määramisega (vt punkt 19).
These animals need not be subjected to necropsy and the subsequent procedures described in the following paragraphs.
Selliseid loomi ei ole vaja lahata ja nendega teha järgmistes punktides kirjeldatud protseduure.
Sentinel animals may require necropsy on a case-by-case basis, at the discretion of the study director.
Kontroll-loomade puhul võib uuringu juht konkreetsel juhul otsustada, kas lahkamine on vajalik.
Organ weights should be collected from all animals, other than those excluded by the latter part of paragraph 45.
Kõikide loomade puhul, v.a loomad, kellele on tehtud erand punkti 45 viimase osa järgi, tuleks määrata organite mass.
The adrenals, brain, epididymides, heart, kidneys, liver, ovaries, spleen, testes, thyroid (weighed post-fixation, with parathyroids), and uterus of all animals (apart from those found moribund and/or intercurrently killed) should be trimmed of any adherent tissue, as appropriate, and their wet weight taken as soon as possible after dissection to prevent drying.
Kõigi loomade (välja arvatud loomad, kes leitakse suremas ja/või surmatakse uuringu kestel) neerupealised, aju, munandimanused, süda, neerud, maks, munasarjad, põrn, munandid, kilpnääre (mis kaalutakse pärast fikseerimist koos kõrvalkilpnäärmetega) ja emakas tuleks puhastada kõigist nende küljes olevatest kudedest, nagu on asjakohane, ja kaaluda märjalt võimalikult kiiresti pärast lahkamist, et vältida organite kuivamist.
In a study using mice, weighing of the adrenal glands is optional.
Uuringus, kus kasutatakse hiiri, ei ole neerupealiste kaalumine kohustuslik.
The following tissues should be preserved in the most appropriate fixation medium for both the type of tissue and the intended subsequent histopathological examination (32) (tissues in square brackets are optional):
Järgmisi kudesid tuleks hoida koetüübi ja kavandatava histopatoloogilise uuringu (vt punkt 32) seisukohast kõige sobivamas fikseerimiskeskkonnas (kandilistes sulgudes esitatud organite uuring ei ole kohustuslik):
all gross lesions
Kõik silmaga nähtavad kahjustused
heart
Süda
pancreas
Kõhunääre
stomach (forestomach, glandular stomach)
Magu (eesmagu, mao näärmeline osa)
adrenal gland
Neerupealis
ileum
Niudesool
parathyroid gland
Kõrvalkilpnääre
[teeth]
[Hambad]
aorta
Aort
jejunum
Tühisool
peripheral nerve
Perifeerne närv
testis
Munandid
brain (including sections of cerebrum, cerebellum, and medulla/pons)
Aju (sh suuraju osad, väikeaju ning piklikaju/sild)
kidney
Neerud
pituitary
Ajuripats
thymus
Harknääre
caecum
Umbsool
lacrimal gland (exorbital)
Pisaranääre (eksorbitaalne)
prostate
Eesnääre
thyroid
Kilpnääre
cervix
Emakakael
liver
Maks
rectum
Pärasool
[tongue]
[Keel]
coagulating gland
Koagulatsiooninääre
lung
Kops
salivary gland
Süljenääre
trachea
Hingetoru
colon
Käärsool
lymph nodes (both superficial and deep)
Lümfisõlmed (nii pealispinnalt kui ka sügavalt)
seminal vesicle
Seemnepõiekesed
urinary bladder
Kusepõis
duodenum
Kaksteistsõrmiksool
mammary gland (obligatory for females and, if visibly dissectable, from males)
Piimanääre (kohustuslik emaste puhul ja kui see on nähtavalt lõigatav, siis isaste puhul)
skeletal muscle
Skeletilihas
uterus (including cervix)
Emakas (sh emakakael)
epididymis
Munandimanus
[upper respiratory tract, including nose, turbinates, and paranasal sinuses]
[Ülemised hingamisteed, sh nina, ninakarbikud ja nina kõrvalkoopad]
skin
Nahk
[ureter]
[Kusejuha]
eye (including retina)
Silm (sh võrkkest)
oesophagus
Söögitoru
spinal cord (at three levels: cervical, mid-thoracic, and lumbar)
Seljaaju (kolmel tasandil: kaela-, rinna- ja nimmepiirkond)
[urethra]
[Kusiti]
[femur with joint]
[Reieluu koos liigesega]
[olfactory bulb]
[Haistmissibul]
spleen
Põrn
vagina
Tupp
gall bladder (for species other than rat)
Sapipõis (muud liigid kui rott)
ovary
Munasarjad
[sternum],
[Rinnak]
section of bone marrow and/or a fresh bone marrow aspirate
Luuüdi lõige ja/või värske luuüdi aspiraat
Harderian gland
Harderi nääre
In the case of paired organs, e.g. kidney, adrenal, both organs should be preserved.
Paarisorganite puhul (näiteks neerud, neerupealised) tuleks säilitada mõlemad organid.
In studies involving the dermal route of administration, the list of organs as set out for the oral route should be preserved, and specific sampling and preservation of the skin from the site of application is essential.
Nahakaudse manustamise uuringute puhul tuleks säilitada need organid, mis on ette nähtud suukaudse manustamise puhul, ning ülioluline on manustamiskohast nahaproovide võtmine ja säilitamine.
In inhalation studies, the list of preserved and examined tissues from the respiratory tract should follow the recommendations of Chapters B.8 of this Annex (8) and Chapter B.29 of this Annex (9).
Inhalatsiooniuuringute korral tuleks hingamisteedest säilitatavate ja uuritavate kudede puhul järgida käesoleva lisa peatükkide B.8 (8) ja B.29 (9) soovitusi.
For other organs/tissues (and in addition to the specifically preserved tissues from the respiratory tract) the list of organs as set out for the oral route should be examined.
Muude organite/kudede puhul (ja lisaks hingamisteedest pärit konkreetselt säilitatavatele kudedele) tuleks järgida suukaudse manustamise puhul esitatud organite nimekirja.
Guidance is available on best practices in the conduct of toxicological pathology studies (32).
On avaldatud juhendid toksikoloogilise patoloogia uuringute tegemise parimate tavade kohta (32).
The minimum histopathological examinations should be:
Tuleb teha vähemalt järgmised histopatoloogilised uuringud:
all tissues from the high dose and control groups;
suure annuse ja kontrollrühmade loomade kõik koed;
all tissues from animals dying or killed during the study;
uuringu vältel surnud või surmatud loomade kõik koed;
all tissues showing macroscopic abnormalities;
kõik koed, milles täheldatakse makroskoopilisi anomaaliaid;
target tissues, or tissues which showed treatment-related changes in the high dose group, from all animals in all other dose groups;
sihtkoed või koed, mille puhul suure annuse rühmas on näha kokkupuutest tingitud muutusi, kõikidelt suure annuse rühmade loomadelt;
in the case of paired organs, e.g. kidney, adrenal, both organs should be examined.
paarisorganite puhul (näiteks neerud, neerupealised) tuleks uurida mõlemat organit.
Individual animal data should be provided for all parameters evaluated.
Kõigi hinnatavate parameetrite kohta tuleks esitada iga looma andmed.
Additionally, all data should be summarised in tabular form showing for each test group the number of animals at the start of the test, the number of animals found dead during the test or killed for humane reasons and the time of any death or humane kill, the number showing signs of toxicity, a description of the signs of toxicity observed, including time of onset, duration, and severity of any toxic effects, the number of animals showing lesions, the type of lesions and the percentage of animals displaying each type of lesion.
Lisaks sellele tuleks kõik andmed koondada tabelisse, milles oleks iga katserühma kohta märgitud loomade arv katse alguses, katse ajal surnud või humaansetel põhjustel surmatud loomade arv, mürgistusnähtudega loomade arv, täheldatud mürgistusnähtude kirjeldus, sealhulgas mürgise toime ilmnemine, kestus, raskusaste, kahjustustega loomade arv, kahjustuste liik ja iga liiki kahjustuse kohta nende loomade protsent, kellel seda esines.
Summary data tables should provide the means and standard deviations (for continuous test data) of animals showing toxic effects or lesions, in addition to the grading of lesions.
Kokkuvõtlikes tabelites tuleks esitada (pidevalt mõõdetud katseandmete puhul) nende loomade keskmised ja standardhälbed, kellel täheldati mürgisuse mõju või kahjustusi, lisaks kahjustuse raskusastme määramisele.
Historical control data may be valuable in the interpretation of the results of the study, e.g. in the case when there are indications that the data provided by the concurrent controls are substantially out of line when compared to recent data from control animals from the same test facility/colony.
Varasemad kontrolli andmed võivad aidata uuringu tulemusi tõlgendada, näiteks kui samaaegse kontrolli andmed erinevad oluliselt sama katsekorralduse juures kontrollrühma loomadelt saadud hiljutistest andmetest.
Historical control data, if evaluated, should be submitted from the same laboratory and relate to animals of the same age and strain generated during the five years preceding the study in question.
Hindamiseks võetud varasemad kontrolli andmed peaksid pärinema samast laborist, olema saadud sama vanuserühma ja sama liini loomadega ning olema kogutud kõnealusele uuringule eelneva viie aasta jooksul.
The statistical methods and the data to be analysed should be selected during the design of the study (paragraph 8).
Statistilised meetodid ja analüüsitavad andmed tuleks valida uuringu kavandamise etapis (punkt 8).
Selection should make provision for survival adjustments, if needed.
Sellisel valimisel tuleks vajaduse korral ette näha, et tulemusi tuleb kohandada ellujäämise määra arvestamiseks.
physical nature, purity, and physicochemical properties;
füüsikaline olemus, puhtus ja füüsikalis-keemilised omadused;
identification data;
tunnusandmed;
source of chemical;
kemikaali päritolu;
certificate of chemical analysis
keemilise analüüsi sertifikaat.
justification for choice of vehicle (if other than water).
kandeaine valimise põhjendus (kui kandeaine on muu kui vesi).
species/strain used and justification for choice made;
kasutatud liik/liin ja selle valimise põhjendus;
number, age, and sex of animals at start of test;
loomade arv, vanus ja sugu katse alguses;
rationale for route of administration and dose selection;
manustamistee ja annuse valiku põhjendus;
when applicable, the statistical methods used to analyse the data;
kui see on kohaldatav, siis andmete analüüsimiseks valitud statistilised meetodid;
details of test chemical formulation/diet preparation;
andmed uuritava kemikaali preparaadi/sööda valmistamise kohta;
analytical data on achieved concentration, stability and homogeneity of the preparation;
analüüsiandmed preparaadis saavutatud kontsentratsiooni, preparaadi stabiilsuse ja homogeensuse kohta;
route of administration and details of the administration of the test chemical;
manustamistee ja uuritava kemikaali manustamise üksikasjad;
for inhalation studies, whether nose only or whole body;
inhalatsiooniuuringute puhul: kas manustamine toimub ainult nina või kogu keha kaudu;
actual doses (mg/kg body weight/day), and conversion factor from diet/drinking water test chemical concentration (mg/kg or ppm) to the actual dose, if applicable;
tegelik doos (mg kehakaalu kg kohta päevas) ja vajaduse korral ümberarvestustegur söödas või joogivees oleva uuritava kemikaali kontsentratsiooni (mg/kg või ppm) ja tegeliku doosi vahel;
Results (summary tabulated data and individual animal data should be presented):
Tulemused (tuleks esitada kokkuvõtlikud tabelandmed ja andmed eraldi iga looma kohta)
survival data;
ellujäämuse andmed;
food consumption, calculations of food efficiency, if made, and water consumption if applicable;
sööda tarbimine, söödakasutuse tõhususe arvutused (kui need tehti) ja vee tarbimine (kui on kohaldatav);
nature, incidence (and, if scored, severity), and duration of clinical observations ((whether transitory or permanent);
kliiniliste ilmingute laad, esinemissagedus (ja kui määrati, siis raskusaste) ning kestus (sõltuvalt sellest, kas nähud on mööduvad või püsivad);
ophthalmological examination;
oftalmoloogiline läbivaatus;
haematological tests;
hematoloogilised analüüsid;
clinical biochemistry tests;
kliinilise biokeemia analüüsid;
urinalysis tests;
uriinianalüüsid;
outcome of any investigations of neurotoxicity or immunotoxicity;
neurotoksilisuse või immunotoksilisuse uuringute tulemused;
terminal body weight;
kehamass surmamisel;
organ weights (and their ratios, if applicable);
organite mass (ja kui võimalik, siis organi massi / kehamassi suhe);
a detailed description of all treatment-related histopathological findings;
kõigi kemikaaliga kokkupuutest tingitud histopatoloogiliste leidude üksikasjalik kirjeldus;
Statistical treatment of results, as appropriate
Vajaduse korral tulemuste statistiline töötlus. Tulemuste arutelu:
Discussion of results including:
võimaliku modelleerimislähenemisviisi arutelu;
Dose: response relationships
võimalikku toimeviisi käsitleva teabe analüüsimine;
Consideration of any mode of action information
võimaliku modelleerimislähenemisviisi arutelu;
Discussion of any modelling approaches
toime sõltuvus doosist;
Historical control data
võimalikku toimeviisi käsitleva teabe analüüsimine;
Relevance for humans
asjakohasus inimeste puhul.
Chapter B.27 of this Annex, Sub-chronic Oral Toxicity Test Repeated Dose 90-day Oral Toxicity Study in Non-Rodents.
Käesoleva lisa peatükk B.27 „Subkroonilise suukaudse toksilisuse katse – suukaudse kordusdoosi toksilisuse 90-päevane uuring mittenärilistel”.
Guidance Document on the Design and Conduct of Chronic Toxicity and Carcinogenicity Studies, Supporting Test Guidelines 451, 452 and 453 — Second edition.
Guidance Document on the Design and Conduct of Chronic Toxicity and Carcinogenicity Studies, Supporting Test Guidelines 451, 452 and 453 – Second edition. Series on Testing and Assessment No.
Series on Testing and Assessment No 116, available on the OECD public website for Test Guideline at www.oecd.org/env/testguidelines.
116, available on the OECD public website for Test Guideline at www.oecd.org/env/testguidelines.
Guidance Document on Acute Inhalation Toxicity Testing, Series on Testing and Assessment No 39, ENV/JM/MONO(2009)28, OECD, Paris.
39, ENV/JM/MONO(2009)28, OECD, Paris.
Chapter B.8 of this Annex, Subacute Inhalation Toxicity: 28-Day Study.
Käesoleva lisa peatükk B.8 „Subakuutne mürgisus sissehingamisel: 28-päevane uuring”.
Chapter B.29 of this Annex, Subchronic Inhalation Toxicity: 90-Day Study.
Käesoleva lisa peatükk B.29 „Subkrooniline mürgisus sissehingamisel: 90-päevane uuring”.
Chapter B.9 of this Annex, Repeated Dose (28 Days) Toxicity (Dermal).
Käesoleva lisa peatükk B.9 „Kordusdoosi mürgisus (28 päeva, nahakaudne)”.
Guidance Notes for Analysis and Evaluation of Chronic Toxicity and Carcinogenicity Studies, Series on Testing and Assessment No 35 and Series on Pesticides No 14, ENV/JM/MONO(2002)19, OECD, Paris.
35 and Series on Pesticides No. 14, ENV/JM/MONO(2002)19, OECD, Paris.
Guidance Document on the recognition, assessment, and use of clinical signs as humane endpoints for experimental animals used in safety evaluation, No 19, ENV/JM/MONO(2000)7, OECD, Paris.
19, ENV/JM/MONO(2000)7, OECD, Paris.