natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All Member States submitted in this or in a similar format a list of installations, a table containing all relevant data per installation and a methodology report setting out the data collection process conducted by Member States’ authorities.
Kõik liikmesriigid esitasid selle või sarnase vormi põhjal käitiste loetelu, iga käitise kohta kogu asjaomast teavet sisaldava tabeli ning metoodikaaruande, milles kirjeldatakse liikmesriigi ametiasutuses kasutatud andmekogumisprotsessi.
Given the wide range of information and data submitted, the Commission first analysed the completeness of all the NIMs.
Kuna esitatud teabe ja andmete hulk oli suur, analüüsis komisjon kõigepealt kõigi riiklike rakendusmeetmete täielikkust.
Where the Commission noted that submissions were incomplete, it requested additional information from the Member States concerned.
Kui komisjon leidis, et esitatud teave on puudulik, palus ta asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavat teavet.
In reply to those requests, the relevant authorities submitted additional relevant information in order to complete the submitted NIMs.
Vastuseks sellele esitasid asjaomased ametiasutused riiklike rakendusmeetmete täiendamiseks asjaomast lisateavet.
The Commission carried out an in-depth compliance assessment of the NIMs for each individual Member State.
Komisjon hindas põhjalikult iga liikmesriigi rakendusmeetmete vastavust.
As part of that comprehensive assessment, the Commission analysed the consistency of the data itself and the consistency of the data with the harmonised allocation rules.
Selle põhjaliku hindamise osana analüüsis komisjon andmete omavahelist kooskõla ning andmete kooskõla ühtlustatud eraldamiseeskirjadega.
First, the Commission examined the eligibility of installations for free allocation, the division of installations into subinstallations and their boundaries.
Esiteks kontrollis komisjon käitiste vastavust LHÜde tasuta eraldamise tingimustele, käitiste jagunemist käitiseosadeks ning nende piire.
The Commission then analysed the application of the correct benchmark values to the relevant subinstallations.
Seejärel analüüsis komisjon, kas asjaomaste käitiseosade puhul kohaldatakse nõuetekohaseid võrdlusaluse väärtusi.
Considering that for product-benchmark subinstallations Decision 2011/278/EU lays down, in principle, for each product one benchmark, the Commission paid particular attention to the application of the benchmark value to the final product produced in accordance with the product definition and the system boundaries set out in Annex I to Decision 2011/278/EU.
Võttes arvesse, et tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa puhul on otsuses 2011/278/EL sätestatud põhimõtteliselt iga toote jaoks üks võrdlusalus, pööras komisjon erilist tähelepanu võrdlusaluse väärtuse kohaldamisele lõpptoote suhtes, mis on toodetud kooskõlas otsuse 2011/278/EL I lisas sätestatud tootemääratluse ja süsteemipiiridega.
Furthermore, given the significant impact on allocations, the Commission analysed in detail the calculation of the historical activity levels of installations, cases of significant capacity changes during the baseline period as well as cases of installations starting operation during the baseline period, the calculation of the preliminary number of emission allowances to be allocated free of charge taking into account the exchangeability of fuel and electricity, the carbon leakage status as well as heat exports to private households.
Lisaks analüüsis komisjon üksikasjalikult selliseid LHÜde eraldamist märkimisväärselt mõjutavaid tegureid nagu käitise varasema tootmistaseme arvutamine, juhtumid, kus võimsus võrdlusperioodil oluliselt muutus ning samuti juhtumid, kus käitis alustas tegevust võrdlusperioodil, tasuta eraldatavate LHÜde esialgse arvu arvutamine, võttes arvesse kütuse- ja elektrienergia omavahelist asendatavust, kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ning soojuse eksporti kodumajapidamistele.
Further statistical analyses and plausibility checks using indicators such as, for example, proposed allocation per historical activity level compared to benchmark values or historical activity level compared to production capacity helped in identifying additional potential irregularities in the application of the harmonised allocation rules.
Et teha kindlaks muid võimalikke kõrvalekaldumisi ühtlustatud eraldamiseeskirjade kohaldamisest, tehti statistilisi lisaanalüüse ja andmete usaldusväärsuse kontrolle, milleks kasutati selliseid näitajaid nagu LHÜde kavandatud eraldamine varasema tootmistaseme põhjal võrreldes võrdlusaluse väärtustega või varasem tootmistase võrreldes tootmisvõimsusega.
On the basis of the results of that assessment, the Commission carried out a detailed assessment of installations where potential irregularities in the application of the harmonised allocation rules were identified, seeking further clarification from the competent authorities of the Member State concerned.
Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal hindas komisjon üksikasjalikult käitisi, kus oli kindlaks tehtud võimalikke kõrvalekaldeid ühtlustatud eraldamiseeskirjadest; selleks paluti asjaomase liikmesriigi ametiasutustelt täiendavaid selgitusi.
In the light of the results of that compliance assessment, the Commission considers the NIMs of Belgium, Bulgaria, Denmark, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Croatia, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden and the United Kingdom to be compatible with Directive 2003/87/EC and Decision 2011/278/EU.
Kõnealuse vastavushindamise tulemuste põhjal leiab komisjon, et Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küprose, Leedu, Luksemburgi, Läti, Madalmaade, Malta, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Ungari ja Ühendkuningriigi riiklikud rakendusmeetmed on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega 2011/278/EL.
The installations included in the NIMs by these Member States have been found eligible for free allocation and no inconsistencies with regard to the preliminary total annual amounts of emission allowances allocated free of charge proposed by each of these Member States could be detected.
Leiti, et kõnealuste liikmesriikide rakendusmeetmetega hõlmatud käitistel on õigus saada tasuta LHÜsid ning ühtegi vastuolu seoses igas nimetatud liikmesriigis kavandatud esialgse aastas tasuta eraldatava LHÜde üldkogusega ei tuvastatud.
But, in the light of the results of the assessment, the Commission finds that certain aspects of the NIMs submitted by the Czech Republic and Germany are incompatible with the criteria contained in Directive 2003/87/EC and in Decision 2011/278/EU, taking into account the Commission’s guidance documents to Member States endorsed by the Climate Change Committee on 14 April 2011.
Kuid komisjon leiab kõnealuse hindamise tulemusi silmas pidades, et Saksamaa ja Tšehhi Vabariigi esitatud riiklike rakendusmeetmete teatavad aspektid ei vasta direktiivis 2003/87/EÜ ja otsuses 2011/278/EL sätestatud kriteeriumidele, võttes arvesse komisjoni poolt liikmesriikidele koostatud suunisdokumenti, mille kliimamuutuste komitee kiitis heaks 14. aprillil 2011.
The Commission notes that Germany has proposed that seven installations receive an increase in the level of free allocation of emission allowances because it considers this would avoid undue hardship.
Komisjon märgib, et Saksamaa on teinud ettepaneku suurendada seitsme käitise puhul tasuta eraldatavate LHÜde hulka, kuna nimetatud liikmesriigi arvates välditaks sellega põhjendamatuid raskusi.
In accordance with Article 10a of Directive 2003/87/EC and Decision 2011/278/EU, the preliminary amounts of free allocation to be submitted as part of the NIMs are calculated on the basis of harmonised Union-wide rules.
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a ja otsuse 2011/278/EL kohaselt arvutatakse riiklike rakendusmeetmete osana esitatav tasuta eraldatavate LHÜde esialgne kogus kogu liitu hõlmavate ühtlustatud eeskirjade põhjal.
Decision 2011/278/EU does not provide for the adjustment which Germany would wish to make on the basis of Article 9(5) of the German Greenhouse Gas Emissions Trading Act — TEHG of 28 July 2011.
Otsusega 2011/278/EL ei ole ette nähtud kohandamist, mida Saksamaa sooviks teha kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemist käsitleva 28. juuli 2011. aasta õigusakti (German Greenhouse Gas Emissions Trading Act,— TEHG) artikli 9 lõike 5 põhjal.
Whereas until 2012, free allocation of emission allowances was organised nationally, for the period as of 2013 the legislator intentionally established fully-harmonised rules for free allocation to installations, so that all installations are treated in the same manner.
Aastani 2012 korraldati LHÜde tasuta eraldamist riigi tasandil. 2013. aastaga algavaks perioodiks kehtestas seadusandja tahtlikult sellised eeskirjad LHÜde tasuta eraldamiseks käitistele, mis on täielikult ühtlustatud ja millega tagatakse kõigi käitiste ühesugune kohtlemine.
Any unilateral change to the preliminary amounts of free allocation calculated by Member States on the basis of Decision 2011/278/EU would undermine this harmonised approach.
Igasugune ühepoolne muudatus tasuta eraldatavate LHÜde esialgses koguses, mille liikmesriigid on arvutanud otsuse 2011/278/EL põhjal, õõnestaks sellist ühtlustatud lähenemisviisi.
Germany has not substantiated that the allocation for the installations in question calculated on the basis of Decision 2011/278/EU was manifestly inappropriate having regard to the objective of full harmonisation of allocations to be achieved.
Saksamaa ei ole esitanud põhjendust, et kõnealuste käitiste jaoks otsuse 2011/278/EL põhjal arvutatud kogus on selgelt ebapiisav, võttes arvesse LHÜde eraldamise täieliku ühtlustamise eesmärki.
Assigning more free allowances to some installations would distort or threaten to distort competition and has cross-border effects given Union-wide trade in all sectors covered by Directive 2003/87/EC.
Kui mõnele käitisele eraldatakse rohkem tasuta LHÜsid, võiks see moonutada või moonutaks konkurentsi ning avaldaks piiriülest mõju, võttes arvesse, et kauplemine kõigis direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud sektorites hõlmab kogu liitu.
In the light of the principle of equal treatment of installations under the EU ETS and of Member States, the Commission finds that it is therefore appropriate to object to the preliminary amounts of free allocation to certain installations contained in the German NIMs and listed in point A of Annex I.
Komisjon leiab ELi HKSis osalevate käitiste ja liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet silmas pidades, et on asjakohane esitada vastuväiteid seoses LHÜde esialgsete kogustega, mille Saksamaa kavatseb tasuta eraldada teatavatele riiklikes rakendusmeetmetes esitatud ning I lisa punktis A loetletud käitistele.
The Commission finds that the NIMs proposed by Germany also contravene Decision 2011/278/EU because the application of the product benchmark for hot metal in the cases listed in point B of Annex I to this Decision is inconsistent with the relevant rules.
Komisjon leiab, et Saksamaa kavandatud riiklikud rakendusmeetmed on vastuolus ka otsusega 2011/278/EL, kuna tootepõhise võrdlusaluse kohaldamine kuummetallile käesoleva otsuse I lisa punktis B loetletud juhtudel ei ole kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.
In this regard, the Commission observes that in the German NIMs, in cases of basic oxygen furnace (BOF) steelmaking processes and where hot metal from the blast furnace is not refined to steel within the same installation, but exported for further processing, no free allocation of emission allowances is provided to the operator of the installation with the blast furnace for the production of the hot metal.
Sellega seoses märgib komisjon, et Saksamaa riiklikes rakendusmeetmetes ei ole terase hapnikkonverteris valmistamise puhul kõrgahjuga käitise käitajale kuummetalli tootmiseks ette nähtud tasuta LHÜsid juhul, kui kõrgahjus toodetud kuummetalli ei rafineerita teraseks samas käitises, vaid see viiakse täiendavaks töötlemiseks mujale.
Instead, the free allocation is provided to the installation where the steel refining takes place.
Selle asemel on tasuta LHÜd ette nähtud käitisele, kus toimub rafineerimine teraseks.
The Commission notes that for the purposes of allocating emission allowances, product benchmarks have been laid down in Decision 2011/278/EU taking into account the product definitions and the complexity of the production processes that allow for verification of production data and a uniform application of the product benchmarks across the Union.
Komisjon märgib, et otsuses 2011/278/EL on toote määratluse ja tootmisprotsessi keerukuse põhjal sätestatud LHÜde eraldamiseks tootepõhised võrdlusalused, mis võimaldab kontrollida tootmisandmeid ning kohaldada tootepõhiseid võrdlusaluseid ühtlaselt kogu liidus.
For the application of the product benchmarks, installations are divided into sub-installations, a product benchmark sub-installation being defined as inputs, outputs and corresponding emissions relating to the production of a product for which a benchmark has been set in Annex I to Decision 2011/278/EU.
Tootepõhiste võrdlusaluste kohaldamiseks on käitised jagatud osadeks ning määratluse kohaselt on tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa sellise toote tootmise sisend, väljund ja vastav heide, millele otsuse 2011/278/EL I lisas on kehtestatud võrdlusalus.
Benchmarks are thus established for products and not for processes.
Seega on võrdlusalused kehtestatud toodetele, mitte protsessidele.
Accordingly, a benchmark has been developed for hot metal, with the product defined as liquid iron saturated with carbon for further processing.
Sellest lähtuvalt on välja töötatud võrdlusalus kuummetallile, mille puhul toode on määratletud kui süsinikuga küllastatud vedel raud täiendavaks töötlemiseks.
The fact that the system boundaries for the hot metal benchmark set out in Annex I to Decision 2011/278/EU comprise the BOF cannot permit Member States to disregard that allocations should take place for the production of a given product.
Asjaolu, et kuummetalli võrdlusaluse jaoks otsuse 2011/278/EL I lisas sätestatud süsteemipiirid hõlmavad hapnikkonverterit, ei saa võimaldada liikmesriikidel eirata seda, et LHÜsid tuleks tasuta eraldada teatava toote tootmiseks.
This consideration is corroborated by the fact that the benchmark values should cover all production-related direct emissions.
Seda kinnitab tõsiasi, et võrdlusaluse väärtused peaksid hõlmama kõiki tootmisega seotud otseheiteid.
However, it is the production of hot metal in the blast furnace that mainly causes emissions while the process of refining the hot metal to steel in the BOF converter is relatively low in emissions.
Heidet tekitab peamiselt siiski kuummetalli tootmine kõrgahjus ning heide, mis tuleneb kuummetalli rafineerimisest hapnikkonverteris, on suhteliselt väike.
Accordingly, the benchmark value would be much lower, if it also covered installations importing hot metal and refining it in the BOF converter to steel.
Seega oleks võrdlusaluse väärtus palju madalam, kui see hõlmaks käitisi, kes impordivad kuummetalli ning rafineerivad selle hapnikkonverteris teraseks.
Moreover, in the light of the overall scheme for allocation set up by Decision 2011/278/EU, in particular with regard to the rules on significant capacity changes, the allocation proposed by Germany cannot be regarded as consistent.
Võttes arvesse otsusega 2011/278/EL kehtestatud üldist eraldamissüsteemi, eelkõige seoses võimsuse olulist muutust käsitlevate eeskirjadega, ei saa Saksamaa eraldamiskava samuti pidada nõuetekohaseks.
The Commission therefore finds that due to the lack of a corresponding sub-installation that would allow for the determination of the allocation in accordance with Article 10 of Decision 2011/278/EU, installations importing hot metal for further processing cannot be regarded eligible for receiving free allocation on the basis of the hot metal benchmark for the amount of hot metal imported.
Seepärast leiab komisjon, et sellise käitiseosa puudumine, mis võimaldaks eraldada LHÜsid otsuse 2011/278/EL artikli 10 kohaselt, ei anna käitistele, kes impordivad kuummetalli selle täiendavaks töötlemiseks, õigust saada tasuta LHÜsid imporditud kuummetalli kogusele kehtestatud võrdlusaluse põhjal.
The Commission therefore objects to the preliminary total annual amounts of free allocation proposed for the installations listed in point B of Annex I to this Decision.
Seepärast ei nõustu komisjon käesoleva otsuse I lisa punktis B loetletud käitistele tasuta eraldamiseks ettenähtud LHÜde esialgsete üldkogustega.
Furthermore, the Commission notes that the allocation to the installation listed under point C with the identifier CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 takes account of processes that are covered by the system boundaries of the hot metal benchmark.
Lisaks märgib komisjon, et punktis C loetletud käitisele tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 ettenähtud koguse puhul võetakse arvesse protsesse, mis on hõlmatud kuummetalli võrdlusaluse süsteemipiiridega.
The installation, however, does not produce, but imports hot metal.
Käitis aga ei tooda, vaid impordib kuummetalli.
Due to the lack of production of hot metal in the installation with the identifier CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, and thus a lack of a corresponding product benchmark sub-installation that would allow for the determination of the allocation in accordance with Article 10 of Decision 2011/278/EU, the proposed allocation is not consistent with the allocation rules and may give rise to double counting.
Kuna käitises tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 ei toodeta kuummetalli ning seega puudub vastav tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa, mis võimaldaks eraldada LHÜsid otsuse 2011/278/EL artikli 10 kohaselt, ei ole kavandatud eraldamine kooskõlas eraldamiseeskirjadega ning võib põhjustada topeltarvestust.
The Commission therefore objects to the allocation to the installations listed in point C of Annex I to this Decision.
Seepärast ei nõustu komisjon käesoleva otsuse I lisa punktis C loetletud käitistele ettenähtud kogustega.
The Commission notes that the installations referred to in point D of Annex I to this Decision receive an allocation on the basis of a process emissions sub-installation for the production of zinc in the blast furnace and related processes.
Komisjon märgib, et käesoleva otsuse I lisa punktis D osutatud käitised saavad tasuta LHÜsid vastavalt protsessiheite käitiseosale, mis on ette nähtud kõrgahjus tsingi tootmiseks ning sellega seotud protsessideks.
In this regard, the Commission notes that the emissions covered by the process emissions sub-installation are already covered by the product benchmark sub-installation for hot metal on the basis of which one of the installations also receives an allocation and are thus double counted.
Sellega seoses märgib komisjon, et protsessiheite käitiseosa heitkogused on juba hõlmatud kuummetalli tootepõhise võrdlusaluse käitiseosaga, mille alusel üks käitistest saab samuti tasuta LHÜsid ning seega on heitkogused topelt arvestatud.
The product benchmark sub-installation for hot metal clearly covers inputs, outputs and corresponding emissions relating to the production of hot metal in the blast furnace and all related processes as set out in Annex I to Decision 2011/278/EU, including slag treatment.
Kuummetalli tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa hõlmab selgelt tootmise sisendit, väljundit ja vastavat heitkogust, mis on seotud kuummetalli tootmisega kõrgahjus, ning kõiki sellega seotud protsesse, mis on sätestatud otsuse 2011/278/EL I lisas, kaasa arvatud räbu töötlemine.
The NIMs proposed by Germany therefore contravene Article 10(8) of Decision 2011/278/EU and the obligation to avoid double-counting of emissions because certain emissions are accounted for twice in the allocation to these installations.
Saksamaa kavandatud riiklikud rakendusmeetmed on seepärast vastuolus otsuse 2011/278/EL artikli 10 lõikega 8 ning kohustusega vältida heitkoguste topeltarvestust, kuna teatavaid heitkoguseid on kõnealuste käitiste puhul LHÜde eraldamisel arvestatud kaks korda.
The Commission therefore objects to the allocation to these installations on the basis of a process emissions sub-installation for the production of zinc in the blast furnace and related processes.
Seepärast ei nõustu komisjon LHÜde kogusega, mis on kavas eraldada kõnealustele käitistele vastavalt protsessiheite käitiseosale, mis on ette nähtud kõrgahjus tsingi tootmiseks ning sellega seotud protsessideks.
The Commission also notes that the list of installations set out in the German NIMs is incomplete and therefore contravenes Article 11(1) of Directive 2003/87/EC.
Komisjon lisab, et Saksamaa riiklikes rakendusmeetmetes esitatud loetelu käitistest on puudulik ning seega vastuolus direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 1.
The Commission considers that polymers, including S-PVC and E-PVC, and VCM, satisfy the definition of the relevant activity (production of bulk organic chemicals) in Annex I to Directive 2003/87/EC.
Komisjoni arvates vastavad polümeerid, sealhulgas S-PVC ja E-PVC ning vinüülkloriidi monomeer, direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud asjaomase tegevusala (pakendamata orgaaniliste põhikemikaalide tootmine) määratlusele.
Accordingly, in close cooperation with Member States and the industry sectors concerned corresponding product benchmarks for S-PVC, E-PVC and VCM were derived as set out in Annex I to Decision 2011/278/EU.
Sellest lähtuvalt töötati tihedas koostöös liikmesriikide ja asjaomaste tööstussektoritega S-PVC, E-PVC ja vinüülkloriidi monomeeri jaoks välja vastavad tootepõhised võrdlusalused, mis on sätestatud otsuse 2011/278/EL I lisas.
The Commission notes that the fact that the German list of installations is incomplete has undue effects on the allocation on the basis of the heat benchmark subinstallation for installations listed in point E of Annex I to this Decision exporting heat to installations producing bulk organic chemicals.
Komisjoni arvates mõjutab asjaolu, et Saksamaa käitiste loetelu on puudulik, LHÜde eraldamist soojuspõhise võrdlusaluse käitiseosa alusel käesoleva otsuse I lisa punktis E loetletud käitistele, kes ekspordivad soojust pakendamata orgaanilisi põhikemikaale tootvatesse käitistesse.
Whereas only heat exports to an installation or other entity not covered by Directive 2003/87/EC give rise to free allocation on the basis of the heat benchmark subinstallation, in the German NIMs, heat exports to installations carrying out activities within the scope of Annex I to Directive 2003/87/EC are taken into account for the allocation to installations listed in point E of Annex I to this Decision.
Soojuspõhise võrdlusaluse käitiseosa alusel võib eraldada LHÜsid üksnes soojuse ekspordiks direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata käitisesse või muusse üksusesse. Saksamaa riiklikes rakendusmeetmetes on LHÜde eraldamisel käesoleva otsuse I lisa punktis E loetletud käitistele võetud arvesse soojuse eksporti käitistesse, kes tegutsevad direktiivi 2003/87/EÜ I lisa reguleerimisalasse kuuluvatel tegevusaladel.
Consequently, the proposed allocations to the installations listed in point E of Annex I are not consistent with the allocation rules.
Sellest tulenevalt on I lisa punktis E loetletud käitistele ettenähtud LHÜde kogus vastuolus eraldamiseeskirjadega.
The Commission therefore objects to the allocation to the installations listed in point E of Annex I to this Decision.
Seepärast ei nõustu komisjon käesoleva otsuse I lisa punktis E loetletud käitistele ettenähtud kogustega.