natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The records referred to in paragraph 1 shall be updated on a daily basis and kept available for a sufficient time after the sprouts can be assumed to have been consumed.
Lõikes 1 osutatud teavet ajakohastatakse iga päev ja seda säilitatakse piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et idandid on ära tarbitud.
The food business operator shall provide the information referred to in paragraph 1 to the competent authority, upon request, without undue delay.
Taotluse korral esitab toidukäitlemisettevõtja põhjendamatu viivituseta pädevale asutusele lõikes 1 osutatud teabe.
Traceability requirements for imported seeds and sprouts
Imporditud seemnete ja idandite jälgitavuse nõuded
Consignments of seeds intended for the production of sprouts and consignments of sprouts shall be accompanied, when imported into the Union, by a certificate as provided in Article 3 of Regulation (EU) No 211/2013.
Idandite tootmiseks ettenähtud seemnete saadetistele ja idandite saadetistele lisatakse liitu importimisel määruse (EL) nr 211/2013 artiklis 3 sätestatud sertifikaat.
The food business operator importing seeds or sprouts shall keep the certificate referred to in paragraph 1 for a sufficient time after the sprouts can be assumed to have been consumed.
Seemneid ja idandeid importiv toidukäitlemisettevõtja säilitab lõikes 1 osutatud sertifikaati piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et idandid on ära tarbitud.
All food business operator handling the imported seeds intended for the production of sprouts shall provide copies of the certificate referred to in paragraph 1 to all food business operators to which the seeds are dispatched until those seeds are received by the producer of the sprouts.
Kõik toidukäitlemisettevõtjad, kes käitlevad idandite tootmiseks ette nähtud imporditud seemneid, annavad lõikes 1 osutatud sertifikaadi koopiad kõikidele vahepealsetele toidukäitlemisettevõtjatele, kellele need seemned saadetakse, kuni idandite tootja need kätte saab.
Where seeds intended for the production of sprouts are sold packaged at retail, all food business operators handling the imported seeds shall provide copies of the certificate referred to in paragraph 1 to all food business operators to which the seeds are dispatched until they are packaged for sale at retail.
Kui idandite tootmiseks ettenähtud seemneid müüakse pakendatult jaekaubanduses toidukäitlemisettevõtjatele, annavad imporditud seemneid käitlevad toidukäitlemisettevõtjad lõikes 1 osutatud sertifikaadi koopiad kõikidele vahepealsetele toidukäitlemisettevõtjatele, kellele seemned saadetakse, kuni nende jaemüügiks pakendamiseni.
EFSA Journal 2011; 9(11):2424.
EFSA Journal (2011);9(11):2424.
Commission Regulation (EU) No 209/2013
Komisjoni määrus (EL) nr 209/2013,
amending Regulation (EC) No 2073/2005 as regards microbiological criteria for sprouts and the sampling rules for poultry carcases and fresh poultry meat
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 seoses idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide ning kodulinnurümpadelt ja värskelt kodulinnulihalt proovide võtmise eeskirjadega
Regulation (EC) No 852/2004 lays down general rules for food business operators on the hygiene of foodstuffs, taking particular account of procedures based on the application of hazard analysis and critical control point (HACCP) principles.
Määruses (EÜ) nr 852/2004 on sätestatud toiduainete hügieeni üldeeskirjad toidukäitlejatele, milles võetakse eelkõige arvesse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetele tuginevaid menetlusi.
Article 4 of that Regulation provides that food business operators are to adopt specific hygiene measures concerning, inter alia, compliance with microbiological criteria for foodstuffs and sampling and analysis requirements.
Kõnealuse määruse artiklis 4 on sätestatud, et toidukäitlejad võtavad hügieeni erimeetmeid, mis käsitlevad muu hulgas toiduainete vastavust mikrobioloogilistele kriteeriumidele ning analüüsi- ja proovivõtunõudeid.
Commission Regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on microbiological criteria for foodstuffs [2] lays down microbiological criteria for certain micro-organisms and the implementing rules to be complied with by food business operators when implementing the general and specific hygiene measures referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 852/2004.
Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta [2] on kehtestatud teatavate mikroorganismide mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejatel tuleb järgida määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 nimetatud hügieeni üld- ja erinõuete rakendamisel.
Chapter 1 of Annex I to Regulation (EC) No 2073/2005 sets out the food safety criteria to be complied with by certain food categories, including sampling plans, analytical reference methods and limits for micro-organisms or their toxins and metabolites.
Määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 1. peatükis on sätestatud toiduohutuskriteeriumid, millele teatavate toiduainete liigid peavad vastama; kriteeriumid hõlmavad proovivõtukavasid, analüütilisi standardmeetodeid ning mikroorganismide või nende toksiinide ja metaboliitide piirmäärasid.
That Chapter lists the food safety criteria for sprouted seeds, as regards Salmonella.
Kõnealuses peatükis on loetletud idandatud seemnete toiduohutuskriteeriumid seoses salmonellaga.
Following the outbreak of Shiga toxin-producing E. coli (STEC) in May 2011 in the Union, consumption of sprouts was identified as the most likely origin of the outbreaks.
aasta mais liidus aset leidnud Shiga-toksiini tootva E. coli (STEC) puhangute järel tehti kindlaks, et need puhangud olid tõenäoliselt põhjustatud idandite tarbimisest.
On 20 October 2011 the European Food Safety Authority (‘EFSA’) adopted a Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds [3].
20. oktoobril 2011 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu teadusliku arvamuse seemnetes ja idandatud seemnetes leiduva Shiga-toksiini tootva Escherichia coli ning teiste haigust tekitavate bakterite põhjustatava ohu kohta [3].
In its Opinion, EFSA concludes that the contamination of dry seeds with bacterial pathogens is the most likely initial source of the sprout-associated outbreaks.
Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõige tõenäolisemalt saavad idandite haiguspuhangud alguse haigust tekitavate bakteritega saastunud kuivatatud seemnetest.
In addition, the Opinion states that, due to the high humidity and the favourable temperature during sprouting, bacterial pathogens present on dry seeds can multiply during sprouting and result in a public health risk.
Lisaks tõdeti kõnealuses arvamuses, et idanemise ajal esineva suure niiskusesisalduse ja soodsa temperatuuri tagajärjel võivad kuivatatud seemnetes esinevad bakteriaalsed haigustekitajad sel ajal paljuneda ja sellest tulenevalt ohustada rahvatervist.
In its Opinion, EFSA recommends, inter alia, that microbiological criteria should be strengthened as one of the components of a food safety management system for the sprouted seeds production chain.
Oma arvamuses soovitab toiduohutusamet muu hulgas, et idandatud seemnete tootmise ahela toiduohutuse haldamise süsteemi ühe osana tuleks tugevdada mikrobioloogilisi kriteeriume.
That recommendation concerns the existing microbiological criteria on Salmonella for sprouted seeds and the consideration of microbiological criteria on other pathogens.
See soovitus hõlmab idandatud seemnetes esineva salmonella suhtes olemasolevaid mikrobioloogilisi kriteeriumeid ning mikrobioloogiliste kriteeriumide arvesse võtmist muude patogeenide puhul.
EFSA also states that available data indicates a higher risk for sprouts in comparison with other sprouted seeds.
Toiduohutusamet väidab ka, et võrreldes idandatud seemnetega osutab kättesaadav teave idandite puhul kõrgemale riskile.
In its Opinion, EFSA considers different options for microbiological criteria for pathogenic E. coli for seeds:
Oma arvamuses kaalub toiduohutusamet seemnetes haigust tekitava E. coli mikrobioloogiliste kriteeriumide eri võimalusi:
before the start of the production process, during sprouting and in the final product.
enne tootmisprotsessi algust, idanemise ajal ja lõpptoodetes.
In that context, EFSA states that the detection and mitigation of a contamination problem earlier in the sprouted seed production chain may have advantages as it avoids contamination being amplified during the full sprouting process.
Toiduohutusamet tõdeb sellega seoses, et saasteprobleemi tuvastamisel ja leevendamisel enne idandatud seemnete tootmisahelasse jõudmist võib olla eeliseid, kuna see väldib saastumise suurenemist idanemise ajal.
It also acknowledges that testing seeds alone does not allow for the detection of contamination which may come at a later stage in the production process.
Samuti tunnistab toiduohutusamet, et ainuüksi seemnetest proovide võtmine ei võimalda tuvastada saastumist, mis võib toimuda tootmisprotsessi hilisemas etapis.
EFSA therefore concludes that microbiological criteria could be useful during the sprouting process and/or for the final product.
Toiduohutusamet järeldab seega, et mikrobioloogilised kriteeriumid võiksid olla kasulikud idanemisprotsessi ajal ja/või lõpptoote puhul.
When considering a microbiological criterion for the final sprouted seeds, EFSA notes that the time required for the detection methods for pathogenic bacteria combined with the short shelf-life may not allow withdrawing the product in the event of non-compliance.
Idandatud seemnete lõpptoote mikrobioloogilise kriteeriumi kohta märgib toiduohutusamet, et haigust tekitavate bakterite tuvastamismeetoditeks kuluv aeg ja toote lühike säilivusaeg ei pruugi võimaldada nõuetele mittevastavat toodet turult kõrvaldada.
In its opinion EFSA considers that it is currently not possible to evaluate the extent of public health protection provided by specific microbiological criteria for seeds and sprouted seeds.
Toiduohutusamet on oma arvamuses seisukohal, et praegu ei ole võimalik hinnata, millises ulatuses kaitsevad seemnete ja idandatud seemnete konkreetsed mikrobioloogilised kriteeriumid rahvatervist.
This highlights the need for data collection to conduct quantitative risk assessment.
See näitab, kui oluline on kvantitatiivse riskihindamise teostamiseks andmete kogumine.
Therefore this criterion should be reviewed taking into account progress in science, technology and methodology, emerging pathogenic micro-organisms in foodstuffs and information from risk assessment.
Seetõttu tuleb see kriteerium läbi vaadata, võttes arvesse teaduse, tehnika ja metoodika arengut, toiduainetes uute patogeensete mikroorganismide esinemist ning ohu hindamist käsitlevat teavet.
In order to ensure the protection of public health in the Union and in view of that EFSA Opinion, Commission Regulation (EU) No 211/2013 of 11 March 2013 on certification requirements for imports into the Union of sprouts and seeds intended for the production of sprouts [4] and Commission Implementing Regulation (EU) No 208/2013 of 11 March 2013 on traceability requirements for sprouts and seeds intended for the production of sprouts [5] were adopted.
Selleks et kaitsta rahvatervist liidus ning võttes arvesse toiduohutusameti asjakohast arvamust, võeti vastu komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 211/2013, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid, [4] ning komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta [5].
In addition to the measures laid down in those acts and considering the potential major health risk posed by the possible presence of pathogens in sprouts, provisions on additional microbiological criteria should be laid down following the EFSA recommendations, in particular on STEC serogroups which are considered of most important public health concern.
Lisaks neis õigusaktides sätestatud meetmetele ja võttes arvesse võimalikku suurt terviseohtu, mida kujutavad endast patogeenid idandites, tuleks toiduohutusameti soovituste põhjal sätestada täiendavad mikrobioloogilised kriteeriumid, eelkõige STEC-serogruppide kohta, mida peetakse kõige suuremaks rahvatervise probleemiks.
Microbiological criteria are one of several control options in food safety and should be used by food business operators as a means to verify implementation of an effective food safety management system.
Mikrobioloogilised kriteeriumid on üks mitmest kontrollivõimalusest toiduohutuses ja toidukäitlejad peaksid neid kasutama tõhusa toiduohutuse haldamise süsteemi rakendamise kontrollimiseks.
However, due to the low prevalence and the heterogeneous distribution of some pathogens in seeds and sprouted seeds, the statistical limitations of sampling plans, and the lack of information about the application of good agricultural practices in the production of seeds, it is necessary to test all batches of seeds for the presence of the pathogens in cases where food business operators have not put in place food safety management systems including steps that reduce the microbiological risk.
Tulenevalt mõne patogeeni vähesest levimusest ja ebaühtlasest jaotumisest seemnetes ja idandatud seemnetes ning proovivõtukavade statistilistest piirangutest ja teabe puudumisest heade põllumajandustavade kohaldamise kohta seemnete tootmises on siiski vaja võtta proove kõikidest seemnete partiidest, et tuvastada patogeenide olemasolu juhul, kui toidukäitlejad ei ole seadnud sisse riskijuhtimissüsteeme, sealhulgas mikrobioloogilise ohu vähendamise meetmeid.
If food management systems are in place and if their effectiveness is confirmed by historical data, a reduction of sampling frequency may be considered.
Juhul kui toiduohutuse haldamise süsteemid on sisse seatud ja ajaloolised andmed kinnitavad nende tõhusust, siis võidakse kaaluda proovide võtmise sageduse vähendamist.
Such frequency should, however, never be less than once per month.
Proovide võtmise sagedus ei tohiks siiski olla kunagi väiksem kui üks kord kuus.
When laying down microbiological criteria for sprouts, flexibility should be provided with regard to the stages of sampling and the type of samples which are to be taken, in order to take into account the diversity of production systems, while maintaining equivalent food safety standards.
Idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide sätestamisel tuleks ette näha proovide võtmise etappide ja võetavate proovide tüüpide paindlikkus, et võtta arvesse tootmissüsteemide mitmekesisust, säilitades aga samal ajal samaväärsed toiduohutuse standardid.
In particular, it is appropriate to provide for alternatives to the sampling of sprouts in cases where the sampling is technically difficult.
Eelkõige on asjakohane pakkuda idanditest proovide võtmise alternatiivseid võimalusi, juhul kui proovide võtmine on tehniliselt keeruline.
The testing of spent irrigation water for pathogenic bacteria has been proposed as an alternative strategy, as it seems to be a good indicator of the types of micro-organisms in the sprouts themselves.
Alternatiivse strateegiana on välja pakutud kasutatud niisutusveest proovide võtmine patogeensete bakterite tuvastamiseks, kuna see näib olevat idandites leiduvate mikroorganismide tüüpide hea näitaja.
Due to the uncertainties regarding the sensitivity of this strategy, it is needed that food businesses operators using this alternative establish a sampling plan, including sampling procedures and sampling points of the spent irrigation water.
Selle strateegia tundlikkuses ei saa esialgu kindel olla ja seega on vajalik, et toidukäitlejad, kes kasutavad seda alternatiivset võimalust, koostaksid proovivõtukava, mis käsitleks muu hulgas proovivõtumenetlusi ja kasutatud niisutusvee proovivõtukohti.
Certain STEC serogroups (namely O157, O26, O103, O111, O145 and O104:H4) are recognised to be those causing the most of the Haemolytic Uremic Syndrome (HUS) cases occurring in the EU.
Teatavad STEC-serogrupid (O157, O26, O103, O111, O145 ja O104:H4) on tunnistatud peamisteks hemolüütilis-ureemilise sündroomi juhtumite tekitajateks ELis.
Furthermore serotype O104:H4 caused the outbreak in May 2011 in the Union.
Lisaks põhjustas serotüüp O104:H4 2011. aasta mais haiguspuhangu liidus.
Therefore microbiological criteria should be considered for these six serogroups.
Seetõttu tuleks kaaluda nende kuue serogrupi kohta mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamist.
It cannot be excluded that other STEC serogroups may be pathogenic to humans as well.
Ei saa välistada, et ka muud STEC-serogrupid võivad olla inimestele patogeensed.
In fact, such STEC may cause less severe forms of disease such as diarrhoea and or bloody diarrhoea or may also cause HUS and therefore represent a hazard for the consumer’s health.
Sellised STEC-serogrupid võivad põhjustada haiguse leebemaid vorme, nagu kõhulahtisus ja/või verine kõhulahtisus, aga ka hemolüütilist-ureemilist sündroomi ja seetõttu kujutada ohtu tarbija tervisele.
Sprouts should be considered to be ready-to-eat food, as they can be consumed without the need for cooking or other processing, which would otherwise be effective in eliminating or reducing to an acceptable level pathogenic micro-organisms.
Idandeid tuleks käsitleda valmistoiduna, kuna neid võib tarbida ilma keetmata või muul moel töötlemata, mis kõrvaldaks tõhusalt patogeensed mikroorganismid või vähendaks neid vastuvõetava tasemeni.
Food business operators producing sprouts should therefore comply with the food safety criteria for ready-to-eat food laid down in Union legislation, including the sampling of processing areas and equipment as part of their sampling scheme.
Idandeid tootvad toidukäitlejad peaksid seetõttu täitma toiduohutuskriteeriume, mis on sätestatud liidu õigusaktides valmistoidu kohta, ning lisama oma proovivõtukavadesse proovide võtmise töötlemispiirkondades ja -seadmetelt.
Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the control of Salmonella and other specified food-borne zoonotic agents [6] aims at ensuring that proper and effective measures are taken to detect and control Salmonella and other zoonotic agents at all relevant stages of production, processing and distribution in order to reduce their prevalence and the risk they pose to public health.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) [6] eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides, et vähendada nende levimust ja nendest tulenevat ohtu rahvatervisele.
Regulation (EC) No 2160/2003, as amended by Commission Regulation (EU) No 1086/2011 [7], lays down detailed rules on a Salmonella food safety criterion for fresh poultry meat.
Määruses (EÜ) nr 2160/2003, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1086/2011, [7] on sätestatud salmonellat käsitleva toiduohutuskriteeriumi üksikasjalikud eeskirjad värske linnuliha puhul.
As a consequence of the amendments made to Regulation (EC) No 2160/2003, Regulation (EC) No 2073/2005 was also amended by Regulation (EU) No 1086/2011.
Määruse (EÜ) nr 2160/2003 muutmise tulemusena muudeti määrusega (EL) nr 1086/2011 ka määrust (EÜ) nr 2073/2005.
However, by that amendment, certain terminological ambiguities were introduced in the text of Regulation (EC) No 2073/2005.
Selle muudatusega tekitati aga määruses (EÜ) nr 2073/2005 teatavad terminiloogilised ebamäärasused.
Those ambiguities should, in the interest of clarity and consistency of Union legislation, be clarified.
Neid ebamäärasusi tuleks liidu õigusaktide selguse ja ühtsuse huvides selgitada.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the of the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health and neither the European Parliament nor the Council has opposed them,
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,
Regulation (EC) No 2073/2005 is amended as follows:
Määrust (EÜ) nr 2073/2005 muudetakse järgmiselt:
In Article 2, the following point (m) is added:
artiklile 2 lisatakse punkt m:
the definition of “sprouts” in Article 2(a) of Commission Implementing Regulation (EU) No 208/2013 of 11 March 2013 on traceability requirements for sprouts and seeds intended for the production of sprouts;
kohaldatakse komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 208/2013 (idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta) artikli 2 punktis a sätestatud mõistet „idandid;
OJ L 281, 28.10.2011, p. 7.
ELT L 281, 28.10.2011, lk 7.
See page 16 of this Official Journal.’;
Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16.”;
Chapter 1 is amended as follows:
peatükki muudetakse järgmiselt:
footnote 12 is deleted;
joonealune märkus 12 jäetakse välja;
in row 1.18 the reference to footnote 12 is replaced by the reference to footnote 23;
real 1.18 asendatakse viide joonealusele märkusele 12 viitega joonealusele märkusele 23;
the following row 1.29 and the corresponding footnotes 22 and 23 are added:
lisatakse rida 1.29 ja vastavad joonealused märkused 22 ja 23:
Sprouts [2]
Idandid [2]
Shiga toxin producing E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 and O104:H4
Shiga-toksiini tootev E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4
in 25 grams
25 grammis
in Section 3.2, the part concerning ‘Sampling rules for poultry carcases and fresh poultry meat’ is amended as follows:
jaos 3.2 muudetakse osa „Kodulinnurümpadelt ja värskelt kodulinnulihalt proovide võtmise eeskirjad” järgmiselt:
the first paragraph is replaced by the following:
esimene lõik asendatakse järgmisega: „Tapamajad võtavad Salmonella analüüsi jaoks proove tervetelt kaelanahaga kodulinnurümpadelt.
‘Slaughterhouses shall sample whole poultry carcases with neck skin for Salmonella analyses. Cutting and processing establishments other than those adjacent to a slaughterhouse cutting and processing meat received only from this slaughterhouse, shall also take samples for Salmonella analysis. When doing so, they shall give priority to whole poultry carcases with neck skin, if available, but ensuring that also poultry portions with skin and/or poultry portions without skin or with only a small amount of skin are covered, and that choice shall be risk-based.’;
Muud lihalõikus- ja töötlemisettevõtted kui need, mis paiknevad tapamaja kõrval ning lõikavad ja töötlevad üksnes sellest tapamajast saadud liha, võtavad samuti proove Salmonella analüüsideks. Seda tehes eelistavad nad terveid kaelanahaga kodulinnurümpasid, kui need on kättesaadavad, kuid tuleb tagada, et vastavalt riskipõhisele valikule võetakse proove ka tükeldatud linnulihast, millel on nahka, ja/või tükeldatud linnulihast, millel ei ole või millel on vähesel määral nahka.”;