natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Romania first underlined that Petrotub had been sold through an open, transparent and unconditional tender procedure – a fact which, in the opinion of the Romanian authorities, showed that Petrotub had been sold at the market price and that the buyer did not derive any advantage from the purchase.
Esiteks rõhutas Rumeenia seda, et ettevõtja Petrotub müüdi avatud, läbipaistva ja tingimusteta hankemenetluse kaudu – Rumeenia ametiasutuste arvates näitas see asjaolu, et ettevõtja Petrotub müüdi turuhinnaga ja et ostja ei saanud ostust mingit eelist.
Second, Romania considered that it had acted in the same way as any private vendor would have acted: in choosing between the privatisation and liquidation scenarios, the State opted for the scenario that was most advantageous exclusively on financial terms, without taking into account non-commercial or policy considerations of the kind that by their nature are characteristic of the exercise of public authority.
Teiseks leidis Rumeenia, et oli toiminud nii, nagu oleks seda teinud mis tahes eraõiguslik müüja: erastamis- ja likvideerimisstsenaariumide vahel valides valis riik stsenaariumi, mis oli kõige kasulikum vaid finantsnäitajate poolest, võtmata arvesse selliseid mitteärilisi või poliitilisi kaalutlusi, mida avalik-õiguslik asutus oma ülesannete teostamisel arvestaks.
In relation to this second argument, Romania showed that, under national law, the privatisation agency AVAS was required and empowered to estimate and compare the overall outcomes of privatisation and liquidation by reference to the State budget as a whole.
Teise argumendiga seoses näitas Rumeenia, et siseriikliku õiguse kohaselt pidi erastamisagentuur AVAS hindama ja võrdlema erastamise ja likvideerimise üldiseid tulemusi riigieelarve kui terviku seisukohast ning tal oli õigus seda teha.
In other words, the privatisation agency chooses the scenario that is most advantageous for the State budget as a whole, in the same way in which a large holding company comprising several creditors would do.
Teisisõnu valib erastamisagentuur stsenaariumi, mis on kõige kasulikum riigieelarvele tervikuna, nagu teeks ka mitmest võlausaldajast koosnev suur valdusettevõtja.
From this perspective, contrary to the Commission's views, the State could not and did not have to estimate the outcomes of privatisation and liquidation separately for each of the public bodies concerned.
Sellest vaatenurgast – ja vastupidiselt komisjoni seisukohtadele – ei saanud riik hinnata (ega pidanud seda ka tegema) erastamise ja likvideerimisi tulemusi eraldi iga asjaomase avalik-õigusliku asutuse puhul.
In addition, in estimating the outcomes of liquidation, the State was entitled to take into account the loss associated with the triggering of the 1998 guarantee, because, under the given conditions, such guarantee would have been granted to Petrotub also by a private investor.
Peale selle oli likvideerimise tulemusi hinnates riigil õigus võtta arvesse 1998. aasta garantii kasutamisega seotud kahju, sest asjaomastel tingimustel oleks sellise garantii andnud ettevõtjale Petrotub ka eraõiguslik investor.
The company was not in difficulty at the time when the guarantee was granted, and the risk premium charged to Petrotub for the guarantee was an appropriate remuneration for a shareholder guarantee issued in favour of a company which was in good condition at the time.
Ettevõtja ei olnud garantii andmise ajal raskustes ning ettevõtjale Petrotub garantii eest nõutud riskipreemia oli asjakohane hüvitis aktsionäri garantii eest, mis anti tol ajal heas seisus olevale ettevõtjale.
Moreover, the 1998 guarantee must be assessed from the perspective of the relevant State aid rules in force at that time.
Lisaks tuleb 1998. aasta garantiid hinnata tol ajal kehtinud asjaomastest riigiabi eeskirjadest lähtuvalt.
The Commission Communication on short-term export credit guarantees applicable at the time excluded long-term export credit guarantees from the scope of scrutiny under Article 107(1) TFEU (then Article 87(1) TEC) [15].
Tol ajal kehtinud komisjoni teatisega (lühiajaliste ekspordikrediidigarantiide kohta) jäeti pikaajalised ekspordikrediidigarantiid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 (siis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1) reguleerimisalast välja [15].
Romania also stressed that in 1998, when the guarantee was granted, Petrotub was a tube producer, and as such was not covered by the ECSC definition of steel or by the provisions of Protocol 2 on ECSC steel in the Europe Agreement.
Samuti rõhutas Rumeenia, et 1998. aastal, mil garantii anti, oli ettevõtja Petrotub torutootja ning ei olnud seega hõlmatud ESTÜ terasemääratlusega või Euroopa lepingu protokolli nr 2 (ESTÜ terasesektori kohta) sätetega.
AM Roman and its parent company ArcelorMittal fully endorsed Romania's argumentation.
Ettevõtja AM Roman ja tema emaettevõtja ArcelorMittal nõustusid Rumeenia argumentidega täielikult.
The companies also underlined that, under the Romanian legislation applicable at the time, and under the Europe Agreement rules on State aid, the State guarantee issued in favour of Petrotub in 1998 did not involve State aid.
Lisaks rõhutasid ettevõtjad, et tol ajal kohaldatud Rumeenia õigusaktide ja Euroopa lepingu riigiabieeskirjade kohaselt ei hõlmanud 1998. aastal ettevõtjale Petrotub antud riigigarantii riigiabi.
Furthermore, the 1998 guarantee constituted a clear enforceable commercial obligation undertaken by the State as majority shareholder of the company concerned, and can therefore be included in the estimate of the liquidation costs.
Peale selle kujutas 1998. aasta garantii endast selget jõustatavat ärikohustust, mille riik võttis asjaomase ettevõtja enamusaktsionärina, ning sellepärast võib seda kasutada likvideerimiskulude prognoosimisel.
ArcelorMittal also stressed that it had paid a market price for the acquisition of Petrotub, and therefore any possible advantage resulting from privatisation, quod non, would at any rate have remained with the State as a seller.
Ettevõtja ArcelorMittal rõhutas ka seda, et ta oli ettevõtja Petrotub soetamise eest maksnud turuhinda, ning seega oleks mis tahes erastamisest tuleneda võinud eelis – mida küll ei esinenud – jäänud igal juhul riigile kui müüjale.
This procedure addresses events which took place before Romania’s accession to the European Union (1 January 2007).
Kõnealune menetlus hõlmab sündmusi, mis leidsid aset enne Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (1. jaanuar 2007).
Petrotub was privatised in October 2003.
Ettevõtja Petrotub erastati 2003. aasta oktoobris.
Also, in 1998 the Romanian State had issued a guarantee in favour of Petrotub in relation to a loan of DEM [30-50] million from KfW to purchase a new mill. The 1998 guarantee is linked to the 2003 privatisation insofar as Romania argued that its costs in case of liquidation must be taken into account when assessing the 2003 privatisation operation under the market economy operator test.
Lisaks oli Rumeenia riik andnud 1998. aastal ettevõtjale Petrotub garantii seoses [30–50] miljoni Saksa marga suuruse laenuga arengupangast KfW, mis oli mõeldud uue tehase ostmiseks. 1998. aasta garantii on Rumeenia ametiasutuste sõnul seotud 2003. aasta erastamisega sel määral, et likvideerimise korral tuleb garantiiga kaasnevaid kulusid võtta arvesse juhul, kui hinnatakse 2003. aasta erastamistehingut turumajandusliku investori põhimõttest lähtuvalt.
As a general rule, Articles 107-108 TFEU do not apply to measures granted before accession which are no longer applicable thereafter [16].
Üldiselt ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikleid 107–108 meetmete suhtes, mille võtmist võimaldati enne ühinemist ja mida pärast ühinemist enam ei anta [16].
By derogation from this general rule, and therefore on an exceptional basis, the Commission has the competence to review State aid granted by Romania in the context of the restructuring of its steel industry before accession on the basis of Annex VII to the Accession Treaty of Romania [17].
Erandina sellest üldisest reeglist – ja seega erandkorras – on komisjonil pädevus vaadata läbi Rumeenia poolt enne ühinemist antud riigiabi riigi terasetööstuse restruktureerimise kontekstis, tuginedes Rumeenia ühinemislepingu VII lisale [17].
The lex specialis nature of Annex VII
Vii Lisa Kui Erinorm
Annex VII contains provisions allowing Romania to conclude the restructuring of its steel industry as initiated before accession.
VII lisa sisaldab sätteid, millega lubatakse Rumeenial viia lõpule oma terasetööstuse restruktureerimine, nagu sellega alustati enne ühinemist.
The pre-accession restructuring of the Romanian steel sector was carried out on the basis of Protocol 2 on ECSC Steel annexed to the Europe Agreement (hereinafter ‘Protocol 2’), as extended by the Additional Protocol signed on 23 October 2002 (hereinafter ‘the Additional Protocol’).
Rumeenia terasesektori ühinemiseelne restruktureerimine toimus Euroopa lepingule lisatud ESTÜ terasetööstust käsitleva protokolli nr 2 (edaspidi „protokoll nr 2”) alusel, nagu seda on pikendatud 23. oktoobril 2002. aastal allkirjastatud lisaprotokolliga (edaspidi „lisaprotokoll”).
Protocol 2 granted to Romania a ‘grace period’ of 5 years, from 1993 until the end of 1998, to restructure its ECSC steel industry in view of accession.
Protokolliga nr 2 anti Rumeeniale ajapikendust viieks aastaks (alates 1993. aastast kuni 1998. aasta lõpuni), et restruktureerida oma ESTÜ terasetööstus liiduga ühinemist silmas pidades.
The Romanian NRP was approved by the Council on 18 July 2005 [18].
Nõukogu kiitis Rumeenia riikliku restruktureerimiskava heaks 18. juulil 2005. aastal [18].
Annex VII is a ‘safeguard mechanism’ allowing the Commission to monitor after 1 January 2007 (the accession date) aid granted by Romania to the steel sector before accession on the basis of Protocol 2 (as extended by the Additional Protocol) and the NRP.
VII lisa kujutab endast kaitsemehhanismi, mis võimaldab komisjonil teostada pärast 1. jaanuarit 2007 (ühinemiskuupäev) järelevalvet abi üle, mille Rumeenia on andnud enne ühinemist terasesektorile protokolli nr 2 (lisaprotokolliga pikendatud kujul) ja riikliku restruktureerimiskava alusel.
Furthermore, Annex VII empowers the Commission to recover aid given in breach of Protocol 2 and the NRP.
Peale selle antakse VII lisaga komisjonile õigus nõuda tagasi antud abi, mis on protokolliga nr 2 ja riikliku rekonstrueerimiskavaga vastuolus.
Thus Annex VII is a lex specialis allowing on an exceptional basis and by derogation from the general regime the retroactive monitoring and review of State aid granted by Romania to its steel industry before accession.
Seega on VII lisa näol tegemist erinormiga, millega lubatakse Rumeenial erandkorras ja erandina üldisest korrast teostada tagasiulatuvalt järelevalvet oma terasetööstusele enne liiduga ühinemist antud riigiabi üle ja seda riigiabi läbi vaadata.
In recent judgments concerning pre-accession State aid granted to Polish steel companies [19] the General Court confirmed the lex specialis character of Protocol 8 to the Accession Treaty of Poland, which contains equivalent provisions to those set out in Annex VII.
Hiljutistes kohtuotsustes enne ühinemist Poola teraseettevõtjatele antud riigiabi kohta [19] kinnitas Üldkohus, et Poola ühinemislepingu protokoll nr 8, mis sisaldab samaväärseid sätteid VII lisa sätetega, on erinorm.
Scope of the Commission's retroactive control competence under Annex VII
Komisjoni tagasiulatuva kontrolli pädevuse ulatus VII lisa alusel
In the context of this procedure, the Commission must assess whether the exceptional retroactive control competence described in recitals (23)-(26) above also covers measures granted by Romania to tube producers before accession.
Kõnealuse menetluse raames peab komisjon hindama, kas põhjendustes 23–26 kirjeldatud erakorraline tagasiulatuv kontrollipädevus hõlmab ka meetmeid, mille võtmist võimaldas Rumeenia torutootjatele enne ühinemist.
To this end, the legal bases applicable to this case, consisting of Annex VII in conjunction with Protocol 2 and the Additional Protocol, have to be interpreted with a view to determining whether their provisions cover measures granted to Romanian tube producers before accession.
Selleks tuleb kõnealuse juhtumi puhul tõlgendada kohaldatavat õiguslikku alust – mis koosneb VII lisast koostoimes protokolli nr 2 ja lisaprotokolliga – eesmärgiga kindlaks teha, kas selle sätted hõlmavad Rumeenia poolt enne ühinemist torutootjatele võimaldatud meetmeid.
It is a generally-recognised principle of law that the provisions of a lex specialis, which derogates from the general regime, must be interpreted in a strict sense.
On üldtunnustatud õiguspõhimõte, et üldisest korrast kõrvale kalduvaid erinormi sätteid tuleb tõlgendada kitsas tähenduses.
A strict interpretation of the above-mentioned legal bases (see recitals (29)-(43) below) leads to the conclusion that the Commission’s exceptional retroactive control competence is limited to (potential) pre-accession aid to ECSC producers, thereby excluding (potential) aid to tube producers.
Eespool nimetatud õigusliku aluse kitsas tähenduses tõlgendamise (vt põhjendused 29–43) tulemusel võib järeldada, et komisjoni erakorraline tagasiulatuv kontrollipädevus on piiratud (võimaliku) ühinemiseelse abiga ESTÜ tootjatele, seega jääb (võimalik) torutootjatele antud abi selle pädevuse alt välja.
Paragraphs (12) and (17) of Annex VII lay down the Commission’s monitoring and retroactive control competences with respect to pre-accession aid to the Romanian steel industry.
VII lisa punktides 12 ja 17 sätestatakse komisjoni järelevalvepädevus ja tagasiulatuv kontrollipädevus seoses ühinemiseelse abiga Rumeenia terasetööstusele.
Paragraph (2) of Annex VII provides that only the companies listed as beneficiaries of the NRP (also listed in Appendix A to Annex VII) are eligible for receiving State aid over the period 1993 to 2004.
VII lisa punktis 2 nähakse ette, et ainult riiklikust restruktureerimiskavast abi saavate äriühingutena loetletud äriühingud (loetletud ka VII lisa A liites) võivad saada riigiabi ajavahemikul 1993–2004.
Paragraph (6) of Annex VII provides that companies not listed as beneficiaries of the NRP ‘shall not benefit from aid for restructuring or any other aid’, and shall not be required to reduce their capacity either.
VII lisa punktis 6 sätestatakse, et riiklikust restruktureerimiskavast abi saajatena loetletud äriühingutele „ei anta restruktureerimiseks riigiabi ega muud abi” ning nad ei pea ka vähendama oma võimsust.
The latter contained the same list of ECSC products as that in Annex I to the ECSC Treaty, where the definition of ‘ECSC steel’ specifically excluded steel tubes (‘tubes (seamless or welded) […] bright bars and iron castings (tubes, pipes and fittings, and other iron castings’).
Nimetatud lisa sisaldas sama ESTÜ toodete loetelu nagu ESTÜ asutamislepingu I lisa, kus ESTÜ terasetoodete määratlusest arvati konkreetselt välja terastorud („terastorud (õmblusteta või keevisega), […] külmtõmmatud terasvardad ja malmvalandid (torud, liitmikud ja muud malmvalandid)”).
On that occasion it was decided to broaden the definition of the European steel sector to include tube producers.
Sellest tulenevalt otsustati laiendada Euroopa terasesektori määratlust, et hõlmata ka torutootjad.
This was codified in Article 27 and Annex B of the Multisectoral Framework on regional aid for large investment projects [20], which defined the EU steel sector so as to include seamless tubes and large welded tubes (with a diameter greater than 406,4 mm).
See kodifitseeriti regionaalabi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele käsitleva raamprogrammi [20] artiklis 27 ja B lisas ning selles programmis määratleti terasesektor nii, et see hõlmas ka õmblusteta torusid ja suuri keevisega torusid (mille läbimõõt on üle 406,4 mm).
The extended definition of the steel sector was thereafter taken over in Annex I to the Guidelines on national regional aid for 2007-2013 [21], and in Point 29 under Article 2 of the General Block Exemption Regulation [22].
Seejärel võeti terasesektori laiendatud määratlus üle regionaalabi suuniste aastateks 2007–2013 [21] I lisas ning üldise grupierandi määruse [22] artikli 2 punktis 29.
Nevertheless, neither Protocol 2 nor the Additional Protocol were explicitly amended to include this broadened definition of the EU steel sector as including tube producers.
Sellest hoolimata ei muudetud protokolli nr 2 ega lisaprotokolli sõnaselgelt, et lisada ELi terasesektori laiendatud määratlus, nii et hõlmatud oleksid ka torutootjad.
The Additional Protocol refers to ‘steel products’ in general, but its scope is also specifically linked to Article 9(4) of Protocol 2, which covered ECSC products only.
Lisaprotokollis viidatakse terasetoodetele üldiselt, kuid selle reguleerimisala on samuti konkreetselt seotud protokolli nr 2 artikli 9 lõikega 4, mis hõlmas ainult ESTÜ tooteid.
In particular, under Article 2 of the Additional Protocol, the extension of Protocol 2 was made conditional on the submission by Romania to the Commission of an NRP and company restructuring plans, for beneficiaries of the NRP, both meeting ‘the requirements of Article 9(4) of Protocol 2 to the Europe Agreement and assessed and agreed by its national State aid authority (the Competition Council)’.
Eelkõige seati lisaprotokolli artikli 2 kohaselt protokolli nr 2 pikendamise tingimuseks see, et Rumeenia pidi esitama komisjonile riikliku restruktureerimiskava ja äriühingu restruktureerimiskavad riiklikust restruktureerimiskavast abi saajate kohta, mis mõlemad vastavad Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud nõuetele ning mida on hinnanud ja mille on heaks kiitnud riigiabiga tegelev siseriiklik ametiasutus (konkurentsinõukogu).
It should therefore be concluded that Paragraph 17 of Annex VII, as interpreted in the light of paragraphs (1)-(2) and (6) of Annex VII, together with Protocol 2 and the Additional Protocol, do not give the Commission competence to control aid granted to Romanian tube producers prior to accession, in particular over the period 1993 to 2004.
Sellepärast tuleb järeldada, et VII lisa punktiga 17 – mida on tõlgendatud VII lisa punktide 1–2 ja 6 kontekstis – ning protokolli nr 2 ja lisaprotokolliga ei anta komisjonile pädevust kontrollida Rumeenia torutootjatele enne ühinemist, eelkõige ajavahemikul 1993–2004 antud abi.
Implementing Rules for the Europe Agreement as interpretation instrument
Euroopa lepingu rakenduseeskirjad kui tõlgendusvahend
In addition to the legal interpretation of the scope of the relevant legal bases (i.e. Annex VII, Protocol 2 and the Additional Protocol - see recitals (29)-(36) above), the Commission also examined the question of whether the implementing rules for the application of the State aid provisions in the Europe Agreement and Protocol 2, as adopted by the Community and Romania in 2001 (hereinafter ‘the Implementing Rules’ [23]), are relevant when determining the scope of the Commission's retroactive control competence with respect to (potential) pre-accession aid to Romanian tube producers.
Lisaks asjaomase õigusliku aluse (st VII lisa, protokoll nr 2 ja lisaprotokoll – vt põhjendused 29–36) reguleerimisala õiguslikule tõlgendamisele uuris komisjon ka seda, kas Euroopa lepingus ja protokollis nr 2 sisalduvate riigiabisätete kohaldamiseks ette nähtud rakenduseeskirjad [23] – ühenduse ja Rumeenia poolt 2001. aastal vastu võetud kujul (edaspidi „rakenduseeskirjad”) – on asjakohased, kui määratakse kindlaks komisjoni tagasiulatuva kontrollipädevuse ulatus seoses (võimaliku) ühinemiseelse abiga Rumeenia torutootjatele.
As a general rule, the Implementing Rules contain rules of procedure, to be distinguished from the substantive State aid provisions in the Europe Agreement and Protocol 2.
Nagu tavaks, sisaldavad rakenduseeskirjad töökorda, mida tuleb eristada Euroopa lepingus ja protokollis nr 2 käsitletud sisulistest riigiabisätetest.
It must be noted however that the Implementing Rules also contain specific provisions on the criteria for assessing the compatibility of aid with the Europe Agreement, and with Protocol 2, respectively.
Tuleb siiski märkida, et rakenduseeskirjad sisaldavad ka erisätteid kriteeriumide kohta, mille abil hinnata abi kokkusobivust Euroopa lepinguga ja protokolliga nr 2.
The first sentence of Article 2(1) of the Implementing Rules provides as follows: ‘The assessment of compatibility of individual aid awards and programmes with the Europe Agreement, as provided for in Article 1 of these Rules, shall be made on the basis of the criteria arising from the application of the rules of Article 87 of the Treaty establishing the European Community, including the present and future secondary legislation, frameworks, guidelines and other relevant administrative acts in force in the Community, as well as the case law of the Court of First Instance and the Court of Justice of the European Communities and any decision taken by the Association Council pursuant to Article 4(3).’ This sentence lays down the general principle that the substantive criteria for assessing compatibility of State aid in general with the Europe Agreement are ‘evolutive’, in the sense that they incorporate any new changes/developments in EU law and case law.
Rakenduseeskirjade artikli 2 lõike 1 esimese lauses on sätestatud järgmine: „Üksiktoetuse ja riigiabi programmide kokkusobivust Euroopa lepinguga vastavalt käesolevate eeskirjade artiklis 1 sätestatule hinnatakse kriteeriumide alusel, mis tulenevad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 eeskirjade kohaldamisest, sealhulgas kehtivatest ja tulevastest teisese õiguse aktidest, raamistikest, suunistest ja muudest ühenduses kehtivatest asjaomastest haldusdokumentidest, aga ka esimese astme kohtu ja Euroopa Kohtu praktikast ning mis tahes otsusest, mis assotsiatsiooninõukogu teeb vastavalt artikli 4 lõikele 3”. Selle lausega kehtestatakse üldpõhimõte, et sisulised kriteeriumid, mille alusel hinnatakse riigiabi kokkusobivust Euroopa lepinguga üldiselt, on muutuvad selles mõttes, et aja jooksul kaasatakse nendesse ELi õiguse ja kohtupraktika muudatused/areng.
The second sentence of Article 2(1) refers in particular to the compatibility criteria laid down in Protocol 2: ‘Insofar as the aid awards or aid programmes are destined for products covered by Protocol 2 to the Europe Agreement, the first sentence of this paragraph applies fully with the exception that the assessment shall not be made on the basis of the criteria arising from the application of the rules of Article 87 of the Treaty establishing the European Community but on the basis of the criteria arising from the application of the rules on State aid of the Treaty establishing the European Coal and Steel Community.’ It must be noted that the wording of this sentence clearly indicates that, by contrast to the situation of general aid covered by the first sentence of Article 2(1) (see recital (41) above), in the case of aid covered by Protocol 2 the compatibility criteria evolve by reference to the ECSC Treaty.
Rakenduseeskirjade artikli 2 lõike 1 teises lauses viidatakse konkreetselt kokkusobivuse kriteeriumidele vastavalt protokollile nr 2: „Kui riigiabi või riigiabi programm on ette nähtud Euroopa lepingu protokolliga nr 2 hõlmatud toodetele, kohaldatakse käesoleva lõike esimest lauset täies ulatuses, välja arvatud asjaolu, et hindamine ei toimu mitte Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel, vaid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel”. Tuleb märkida, et selle lause sõnastus näitab selgelt, et vastupidi riigiabi käsitlevale üldisele olukorrale, mida reguleerib artikli 2 lõike 1 esimene lause (vt põhjendus 41), muutuvad Euroopa lepingu protokolliga nr 2 hõlmatud riigiabi kokkusobivuse hindamise kriteeriumid vastavalt ESTÜ asutamislepingule.
No specific indications are given as to the evolution of the compatibility criteria after the expiry of the ECSC Treaty in 2002.
Selle kohta, millest tulenevad kokkusobivuse kriteeriumid pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist 2002. aastal, ei ole esitatud ühtegi konkreetset viidet.