natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products (OJ L 285, 31.10.2009, p. 10) and Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products (OJ L 153, 18.6.2010, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2009. aasta direktiiv 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (ELT L 153, 18.6.2010, lk 1).
Regulation (EC) No 66/2010 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the EU Ecolabel (OJ L 27, 30.1.2010, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.1.2010, lk 1).
Ecodesign, Energy Label, Ecolabel, EMAS and Unfair Commercial Practice legislation is due for revision before 2015.
Ökodisaini, energiamärgist, ökomärgist, keskkonnajuhtimist ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ja ebaausaid kaubandustavu puudutad õigusaktid vaadatakse läbi enne 2015. aastat.
Annual food waste generation in the Union is approximately 89 million tonnes, representing 179 kg per capita (BIO Intelligence Service 2010).
Aastas tekib liidus toidujäätmeid umbes 89 miljonit tonni, mis teeb 179 kg isiku kohta (BIO Intelligence Service 2010).
The aggregated impacts of housing and infrastructure account for around 15-30 % of all consumption-related environmental pressures in Europe and contribute approximately 2,5 tonnes of CO2 equivalent per capita annually (SEC(2011)1067).
Elamusektori ja taristu koondmõju moodustab 15–30 % kõikidest tarbimisega seotud keskkonnaalastest surveteguritest Euroopas ja tekitab aastas ligikaudu 2,5 CO2-ekvivalenttonni isiku kohta (SEC(2011)1067).
Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (OJ L 39, 13.2.2008, p. 1); Directive 2009/33/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of clean and energy-efficient road transport vehicles (OJ L 120, 15.5.2009, p. 5) and the Energy Efficiency Directive.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 39, 13.2.2008, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5), ja energiatõhususe direktiiv.
For example, the full implementation of Union waste legislation would save EUR 72 billion a year, increase the annual turnover of the Union waste management and recycling sector by EUR 42 billion and create over 400000 jobs by 2020.
Näiteks hoitaks liidu jäätmekäitlusalaste õigusaktide täieliku rakendamisega kokku 72 miljardit eurot aastas, suurendataks liidu jäätmekäitlus- ja ringlussevõtusektori aastakäivet 42 miljardi euro võrra ja loodaks 2020. aastaks üle 400000 töökoha.
Directive 2008/98/EC.
Direktiiv 2008/98/EÜ.
‘Recycling’ is defined in point (17) of Article 3 of Directive 2008/98/EC as ‘any recovery operation by which waste materials are reprocessed into products, materials or substances whether for the original or other purposes. It includes the reprocessing of organic material but does not include energy recovery and the reprocessing into materials that are to be used as fuels or for backfilling operations;’.
Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 on „ringlussevõtt” määratletud kui „taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;”.
‘Recovery’ is defined in point (15) of Article 3 of Directive 2008/98/EC as ‘any operation the principal result of which is waste serving a useful purpose by replacing other materials which would otherwise have been used to fulfil a particular function, or waste being prepared to fulfil that function, in the plant or in the wider economy. […];’.
Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 15 on „taaskasutamine” määratletud kui mis tahes toimingud, mille peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamine selle funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt. […];”.
Special Eurobarometer survey 365 (2011).
Eurobaromeetri eriuuring nr 365 (2011).
‘SOER 2010’.
SOER 2010.
‘High noise levels’ are defined as noise levels above 55dB Lden and 50dB Lnight.
Kõrgeks loetakse päevane müratase üle 55dB L ja öine müratase üle 50dB L.
Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH), establishing a European Chemicals Agency amending Directive 1999/45/EC and repealing Council Regulation (EEC) No 793/93 and Commission Regulation (EC) No 1488/94 as well as Council Directive 76/769/EEC and Commission Directives 91/155/EEC, 93/67/EEC, 93/105/EC and 2000/21/EC (OJ L 396, 30.12.2006, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).
Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on classification, labelling and packaging of substances and mixtures amending and repealing Directives 67/548/EEC and 1999/45/EC, and amending Regulation (EC) No 1907/2006 (OJ L 353, 31.12.2008, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).
Regulation (EU) No 528/2012 of the European Parliament and of the Council of 22 May 2012 concerning the making available on the market and use of biocidal products (OJ L 167, 27.6.2012, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).
Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC (OJ L 309, 24.11.2009, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).
Directive 2006/7/EC of the European Parliament and of the Council of 15 February 2006 concerning the management of bathing water quality and repealing Directive 76/160/EEC (OJ L 64, 4.3.2006, p. 37).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37).
The costs of not implementing the environment acquis (COWI 2011).
Keskkonnaalase ühenduse õigustiku rakendamata jätmise kulud (COWI, 2011).
29th annual report on monitoring the application of EU law (2011) (COM(2012) 714).
aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (COM(2012) 714).
COM(2012) 095.
COM(2012) 95.
COM(2008) 046.
KOM(2008) 46.
Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council of 14 March 2007 establishing an Infrastructure for Spatial Information in the European Community (INSPIRE) (OJ L 108, 25.4.2007, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).
Regulation (EU) No 911/2010 of the European Parliament and of the Council of 22 September 2010 on the European Earth monitoring programme (GMES) and its initial operations (2011 to 2013)(OJ L 276, 20.10.2010, p. 1) and COM(2013) 312 on a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the Copernicus Programme and repealing Regulation (EU) No 911/2010.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1) ning ettepanek COM(2013) 312 võtta vastu määrus, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010.
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (COM(2011) 874, 2011/0428(COD)).
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (KOM(2011) 874, 2011/ 0428 (COD)).
European Council conclusions of 29 June 2012 (EUCO 76/12).
Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldused (EUCO 76/12).
Directive 2011/92/EU of the European Parliament and of the Council of 13 December 2011 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (OJ L 26, 28.1.2012, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).
See, for example, the ‘Cities of tomorrow’ report (European Commission, 2011) and SWD(2012)0101.
Vt nt aruanne „Homsed linnad” (Euroopa Komisjon, 2011) ja SWD(2012) 101.
For example the Water Information System for Europe (WISE), the Biodiversity Information System for Europe (BISE) and the European Climate Adaptation Platform (CLIMATE-ADAPT).
Näiteks Euroopa veeteabesüsteem (WISE), Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (BISE) ning kliimamuutustega kohanemist käsitlev Euroopa veebisait (CLIMATE-ADAPT).
Examples include the European Innovation Partnership on Smart Cities and Communities COM(2012)4701, the European Green Capital Award and the research Joint Programming Initiative Urban Europe.
Näiteks võib tuua arukaid linnu ja kogukondi ühendava Euroopa innovatsioonipartnerluse COM(2012) 4701, Euroopa rohelise pealinna auhinna ning teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Linnastunud Euroopa”.
The Commission has proposed to ring-fence a minimum 5 % of the European Regional Development Fund (ERDF) in each Member State to fund integrated sustainable urban development.
Komisjon on teinud ettepaneku eraldada igas liikmesriigis vähemalt 5 % Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) linnade integreeritud säästva arengu rahastamiseks.
This approach should draw from existing initiatives such as Local Agenda 21 as well as other best practices.
Sellise lähenemise korral tuleks tugineda niisugustele varasematele algatustele nagu Agenda 21 kohalik programm ja teistele parimatele tavadele.
Human Development Report (UNDP, 2011).
Inimarengu aruanne (UNDP, 2011).
The Emissions Gap Report 2012, United Nations Environment Programme (UNEP), outlines that unconditional pledges amount to reductions of approximately 4 GtCO2e, compared with a median estimate of 14 GtCO2e of reductions necessary to remain below the 2 °C ceiling.
ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta nn heitkoguste lõhet käsitlevas aruandes märgitakse, et tingimusteta võetud kohustuste täitmisega vähendataks heitkoguseid ligikaudu 4 GtCO2e võrra, kuid selleks, et temperatuuri tõus jääks alla 2 °C, tuleb neid mediaanhinnangu kohaselt vähendada 14 GtCO2e võrra.
CBD Strategic Plan for Biodiversity 2011–2020.
Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava (2011–2020).
CBD Decision XI/4.
Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni otsus XI/4.
Regulation (EU) No 995/2010 of the European Parliament and of the Council of 20 October 2010 laying down the obligations of operators who place timber and timber products on the market (OJ L 295, 12.11.2010, p. 23).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (ELT L 295, 12.11.2010, lk 23).
Proposals for the revision of the Transparency Directive (COM(2011) 683, 2011/0307(COD)) and the Accounting Directives (COM(2011) 684, 2011/0308(COD).
Ettepanekud läbipaistvusdirektiivi KOM(2011) 683, 2011/0307(COD) ja raamatupidamisdirektiivi KOM(2011) 684, 2011/0308(COD) läbivaatamiseks.
Decision taken by the UN General Assembly, A/67/784 of 7 March 2013, on the recommendation of the UNEP Governing Council.
ÜRO Peaassamblee 7. märtsi 2013. aasta otsus A/67/784 UNEPi nõukogu soovituse kohta.
It is essential that Union priority objectives for 2020 are established, in line with a clear long-term vision for 2050.
Tuleb kehtestada liidu esmatähtsad eesmärgid 2020. aastaks, kooskõlas 2050. aastani ulatuvat selge pikaajalise visiooniga.
This would also provide a stable environment for sustainable investment and growth.
See tagaks ka stabiilse keskkonna jätkusuutlikeks investeeringuteks ja majanduskasvuks.
COM(2011) 112.
KOM(2011) 112.
COM(2011) 244.
KOM(2011) 244.
COM(2011) 571.
KOM(2011) 571.
COM(2010) 546.
KOM(2010) 546.
COM(2010) 543.
KOM(2010) 543.
The 7th EAP complements those efforts by defining priority objectives for the Union to attain over the period up to 2020.
Seitsmes keskkonnaprogramm täiendab nimetatud püüdeid, määratledes liidu esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb saavutada 2020. aastani ulatuva ajavahemiku jooksul.
The 7th EAP shall support implementation and encourage action at all levels and promote environment and climate-related investment, also beyond 2020.
Seitsmes keskkonnaprogramm toetab rakendamist ja ergutab meetmeid kõikidel tasanditel ning edendab keskkonna ja kliimaga seotud investeeringuid, kaasa arvatud neid, mis ulatuvad 2020. aasta järgsetesse aastatesse.
It is necessary to step up the implementation of that Strategy, and meet the targets contained therein in order to enable the Union to meet its biodiversity headline target for 2020.
On vaja kiirendada kõnealuse strateegia rakendamist ja saavutada selles kehtestatud eesmärgid, et liit võiks saavutada oma peamised elurikkuse alased eesmärgid aastaks 2020.
Whereas the Strategy includes built-in measures to improve the implementation of the Birds and Habitats Directives, including the Natura 2000 network, reaching the headline target will require the full implementation of all existing legislation aimed at protecting natural capital.
Kuigi strateegias on esitatud meetmeid elupaikade ja linnudirektiivi, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku, rakendamise parandamiseks, nõuab peamiste sihtide saavutamine kõikide selliste kehtivate õigusaktide täielikku rakendamist, mille eesmärgiks on looduskapitali kaitse.
Fully implementing the Union Climate and Energy Package is essential to reaching the milestones identified for 2020 and for building a competitive, safe and sustainable low-carbon economy by 2050.
Liidu kliima- ja energiapaketi täielik rakendamine on tähtis, et saavutada 2020. aastaks kindlaksmääratud vahe-eesmärgid ja 2050. aastaks üles ehitada konkurentsivõimeline, ohutu ja säästev ja vähese CO2-heitega majandus.
Whereas the Union is currently on track to reduce domestic GHG emissions 20 % below 1990 levels by 2020, meeting the 20 % energy efficiency target will require far more rapid efficiency improvements and behavioural change.
Liit püsib praegu ajakavas oma kasvuhoonegaaside heite vähendamisel 20 % võrra 1990. aasta tasemest aastaks 2020, kuid 20 % energiatõhususe sihtmärk nõuab palju kiiremat tõhususe parandamist ja käitumise muutmist.
Further implementation of the Shared Environmental Information System [71] principle of ‘produce once, use often’ and the common approaches and standards on acquisition and collation of consistent spatial information under the INSPIRE [72] and Copernicus [73] systems, as well as other environmental information systems for Europe (such as the Biodiversity Information System for Europe (BISE) and the Water Information System for Europe (WISE)), will help avoid duplication of effort and eliminate any unnecessary administrative burden on public authorities, as will efforts to streamline reporting obligations under different relevant pieces of legislation. Progress should also be made to improve the availability and harmonisation of statistical data, including on waste. Member States should make information gathered to assess environmental impacts of plans, programmes and projects (e.g. through Environmental or Strategic Impact Assessments) more accessible to the public.
Ühise keskkonnateabesüsteemi [71] põhimõtte „tooda üks kord, kasuta sageli” ning INSPIRE [72] ja Kopernikuse [73] süsteemide, samuti teiste Euroopa keskkonnateabesüsteemide (nagu Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa infosüsteem (BISE) ja Euroopa veeteabesüsteem (WISE) kaudu saadavate järjepidevate ruumiandmete kogumisel kasutatavate ühiste käsituste ja standardite edasine rakendamine, samuti püüded ühtlustada erinevate asjaomaste õigusaktide alusel nõutavaid aruandluskohustusi, aitavad vältida tegevuse dubleerimist ja ametiasutuste mõttetut halduskoormust. Lisaks tuleks püüda parandada statistiliste, sealhulgas jäätmeid käsitlevate andmete kättesaadavust ja ühtlustamist. Liikmesriigid peaksid muutma kavade, programmide ja projektide keskkonnamõju hindamiseks (keskkonnamõju ja keskkonnamõju strateegilise hinnangute kaudu) kogutud teabe üldsusele rohkem kättesaadavaks.
developing a comprehensive chemical exposure and toxicity knowledge base which draws on data generated without animal testing where possible.
töötada välja põhjalik kemikaalide toksilisuse ja nendega kokkupuute teadmusbaas, tuginedes võimalust mööda ilma loomkatseteta saadud andmetele.
Continuing the Union’s coordinated approach to human and environmental biomonitoring including, where appropriate, standardisation of research protocols and assessment criteria;
Jätkata liidu inimeste ja keskkonna bioseire kooskõlastatud käsitust, mis hõlmab vajaduse korral uurimiskavade ja hindamiskriteeriumide standardimist;
To remain within the 2 °C ceiling, global GHG emissions need to be cut by at least 50 % of their 1990 levels by 2050.
Selleks et jääda 2 °C ülemmäära piiresse, on vaja üleilmset kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2050. aastaks vähemalt 50 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
However, the pledges countries have made so far to reduce GHG emissions will deliver no more than one third of the reductions required by 2020 [88].
Kuid riikide siiani võetud kohustuste täitmisega vähendataks kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõige rohkem vaid kolmandiku võrra sellest, mida on 2020. aastaks tarvis [88].
Without more resolute global action, climate change is unlikely to be curtailed.
Ilma resoluutsemate üleilmsete meetmeteta ei saa tõenäoliselt kliimamuutust leevendada.
Even in a best-case scenario, countries will increasingly face inevitable impacts from climate change because of historical GHG emissions and will need to develop climate adaptation strategies.
Isegi kõige paremal juhul tuleb riikidel varasemate kasvuhoonegaaside heite tõttu üha enam seista silmitsi kliimamuutuse vältimatute mõjudega ning nad peavad töötama välja kliimamuutusega kohanemise strateegiad.
Under the Durban Platform for Enhanced Action, a comprehensive and robust agreement applicable to all is to be agreed by 2015 and implemented as of 2020.
Aastaks 2015 tuleb vastu võtta Durbani tõhustatud meetmete platvormi alusel kõigile osalistele kohaldatav kõikehõlmav ja tugev kokkulepe, mida rakendatakse alates 2020. aastast.
The Union will remain engaged proactively in this process, including in discussions on how to close the gap between current emission reduction pledges by developed and developing countries, and on action needed to stay on an emission pathway compatible with the 2 °C objective, informed by the latest findings from the IPCC.
Liidu osaleb aktiivselt selles protsessis, sealhulgas aruteludes, kuidas kaotada arenenud ja arenguriikide vaheline lõhe heite vähendamisel, ning meetmete üle, mida on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma värskeimate andmete kohaselt vaja selleks, et jõuda 2 °C eesmärgini.
engaging in existing and new multilateral environmental and other relevant processes, in a more consistent, proactive and effective way, including through the timely outreach to third countries and other stakeholders, with a view to ensuring that commitments for 2020 are met at Union level and promoted globally, and to agree on international action to be taken beyond 2020, and ratifying and boosting efforts to implement all key multilateral environmental agreements well before 2020.
osaleda järjepidevamalt, ennetavamalt ja tõhusamalt senistes ja uutes mitmepoolsetes keskkonnaalastes ja muudes asjaomastes protsessides, sealhulgas alustades õigeaegselt koostööd kolmandate riikide ja teiste sidusrühmadega, et tagada 2020. aastaks võetud kohustuste täitmine liidus ja edendamine üleilmsel tasandil, leppida kokku pärast 2020. aastat võetavates rahvusvahelistes meetmetes ning ratifitseerida kõik peamised mitmepoolsed keskkonnalepped aegsasti enne 2020. aastat ja intensiivistada pingutusi nende ellurakendamiseks.
Implementing the 10-year Framework of Programmes on Sustainable Consumption and Production;
Rakendada ellu säästva tarbimise ja tootmise raamprogrammide kümneaastane raamistik;
COM(2011) 885.
KOM(2011) 885.
COM(2011) 144.
KOM(2011) 144.
COM(2006) 232.
KOM(2006) 232.
COM(2011) 899.
KOM(2011) 899.
COM(2008) 773.
KOM(2008) 773.
COM(2011) 662.
KOM(2011) 662.
COM(2011) 681.
KOM(2011) 681.
COM(2011) 615.
KOM(2011) 615.
urgently increasing efforts, inter alia, to ensure that healthy fish stocks are achieved in line with the Common Fisheries Policy, the Marine Strategy Framework Directive and international obligations.
kiiremas korras teha pingutusi muu hulgas selleks, et hiljemalt 2020. aastaks tagada kalavarude hea seisund kooskõlas ühise kalanduspoliitika, merestrateegia raamdirektiivi ja rahvusvaheliste kohustustega.
Combating pollution and establishing a Union-wide quantitative reduction headline target for marine litter supported by source-based measures and taking into account the marine strategies established by Member States.
Võidelda reostamise vastu ja võtta kasutusele kogu liitu hõlmav mereprahi koguste vähendamise peamine eesmärk, mida toetavad allikapõhised meetmed ja milles võetakse arvesse liikmesriikide kehtestatud merestrateegiaid.
Completing the Natura 2000 network of marine protected areas, and ensuring that coastal zones are managed sustainably;
Viia lõpule Natura 2000 merekaitsealade võrgustiku loomine ja tagada rannikualade säästev majandamine;
giving impetus to the public and private research and innovation efforts required for the development and uptake of innovative technologies, systems and business models which will speed up and lower the cost of transition to a low-carbon, resource-efficient, safe and sustainable economy.
anda hoogu avaliku ja erasektori teadus- ja innovatsioonipingutustele, mida on vaja innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kasutuselevõtuks, millega kiirendatakse üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele ja vähendatakse üleminekukulu.