natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Successive evaluations of ICT activities in the Seventh Framework Programme have shown that focused ICT research and innovation investment undertaken at Union level has been instrumental in building industrial leadership in areas like mobile communications and safety-critical ICT systems, and to address challenges like energy-efficiency, health, food security, transport or demographic change.
Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi IKT-tegevuste järjestikune hindamine on näidanud, et liidu tasandi sihtotstarbelised investeeringud IKT valdkonna teadusuuringutesse ja innovatsiooni on olnud määrava tähtsusega juhtpositsiooni saavutamisel sellistes tööstusvaldkondades nagu mobiilside ja ohutuse seisukohast olulised IKT-süsteemid ning selliste probleemide lahendamisel nagu energiatõhusus, tervis, toiduga kindlustatus, transport ja demograafilised muutused.
Union investments in ICT research infrastructures have provided European researchers with the world's best research networking and computing facilities.
Liidu investeeringud IKT teadustöö infrastruktuuri on andnud Euroopa teadlastele maailma parimad teadusvõrgustikud ja andmetöötlusressursid.
A number of activity lines shall target ICT industrial and technological leadership challenges and cover generic ICT research and innovation agendas, including notably:
Mitme tegevussuuna raames tegeletakse IKT-alase tööstusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni küsimustega ning need hõlmavad tavapäraseid IKT valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavu, millest mõned tähtsamad on alljärgnevad:
A new generation of components and systems:
uus komponentide ja süsteemide põlvkond:
engineering of advanced, embedded and energy- and resource-efficient components and systems;
arenenud, integreeritud ning energia- ja ressursitõhusate komponentide ja süsteemide projekteerimine;
Next generation computing:
järgmise põlvkonna andmetöötlus:
advanced and secure computing systems and technologies, including cloud computing;
arenenud ja turvalised andmetöötlussüsteemid ja -tehnoloogiad, sealhulgas pilvandmetöötlus;
Future Internet:
tuleviku internet:
software, hardware, infrastructures, technologies and services;
tarkvara, riistvara, infrastruktuur, tehnoloogia ja teenused;
Content technologies and information management:
sisutehnoloogiad ja teabehaldus:
ICT for digital content and for cultural and creative industries;
digitaalse infosisu, kultuuri- ja loovustööstusega seotud IKT;
Advanced interfaces and robots:
arenenud liidesed ja robotid:
robotics and smart spaces;
robootika ja nutikad ruumid;
Micro- and nanoelectronics and photonics:
mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonika:
key enabling technologies related to micro- and nanoelectronics and to photonics covering also quantum technologies.
mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonikaga seotud progressi võimaldavad tehnoloogiad, mis hõlmavad ka kvanttehnoloogiaid.
These six major activity lines are expected to cover the full range of needs, taking into account the competitiveness of European industry on a global scale.
Need kuus peamist tegevussuunda peaksid katma kõik vajadused, võttes arvesse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet maailmas.
These would include industrial leadership in generic ICT-based solutions, products and services needed to tackle major societal challenges as well as application-driven ICT research and innovation agendas which will be supported together with the relevant societal challenge.
Vajadused aga hõlmavad tööstuslikku juhtpositsiooni tähtsaimaid ühiskondlikke väljakutseid leevendavate tavapäraste IKT-l põhinevate lahenduste, toodete ja teenuste vallas ning IKT valdkonna kasutusele suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavu, mida toetatakse koos asjaomase ühiskondliku väljakutse lahendamise toetamisega.
These six activity lines shall also include ICT specific research infrastructures such as living labs for experimentation, and infrastructures for underlying key enabling technologies and their integration in advanced products and innovative smart systems, including equipment, tools, support services, clean rooms and access to foundries for prototyping.
Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga seotud teadustöö infrastruktuuri, nagu eluslaborid katseteks, ning infrastruktuuri progressi võimaldava tehnoloogia jaoks ning selle lõimimiseks arenenud toodetesse ja uuenduslikesse nutikatesse süsteemidesse (sh seadmed, abivahendid, tugiteenused, puhtad ruumid ja prototüübi loomise võimalused).
Horizon 2020 will support research and development of ICT systems in full respect of the fundamental rights and freedoms of natural persons and in particular their right to privacy.
Programmiga „Horisont 2020” toetatakse teadus- ja arendustegevust selliste IKT süsteemide loomiseks, mille puhul täielikult järgitakse füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige õigust eraelu puutumatusele.
Specific objective for nanotechnologies
Nanotehnoloogia erieesmärk
The specific objective of nanotechnologies research and innovation is to secure Union leadership in this high growth global market, by stimulating scientific and technological advancements and investment in nanotechnologies and their uptake in high added value, competitive products and services across a range of applications and sectors.
Nanotehnoloogia valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk on tagada liidu juhtpositsioon sellel ülemaailmsel kiirekasvulisel turul, ergutades teaduslikku ja tehnoloogilist arengut ning investeerimist nanotehnoloogiasse ja selle kasutuselevõttu erinevate valdkondade suure lisaväärtusega konkurentsivõimelistes toodetes ja teenustes.
By 2020, nanotechnologies will be mainstreamed, that is seamlessly integrated with most technologies and applications, driven by consumer benefits, quality of life, healthcare, sustainable development and the strong industrial potential for achieving previously unavailable solutions for productivity and resource efficiency.
2020. aastaks on nanotehnoloogia peavoolu tehnoloogia ehk sujuvalt lõimitud enamikku tehnoloogialiikidest ja kasutusvaldkondadest, selle eesmärk on tarbijakasu, elukvaliteedi, tervishoiu parandamine ja säästev areng ning sellel on suur tööstuslik potentsiaal, et leida tootlikkuse ja ressursitõhususe suurendamiseks lahendusi, mida varem olemas ei olnud.
Europe must also set the global benchmark on safe and responsible nanotechnology deployment and governance ensuring both high societal and industrial returns combined with high standards of safety and sustainability.
Euroopa peab samuti olema maailmas eeskujuks nanotehnoloogia ohutus ja vastutustundlikus kasutamises ja haldamises, tagades suure tööstusliku ja ühiskondliku mõju kombineerituna kõrgete ohutus- ja säästlikkusstandarditega.
Products using nanotechnologies represent a world market which Europe cannot afford to ignore.
Nanotehnoloogiat sisaldavad tooted on maailmaturu osa, mille eiramist Euroopa ei saa endale lubada.
Market estimates of the value of products incorporating nanotechnology as the key component reach EUR 700 billion by 2015 and EUR 2 trillion by 2020, with a corresponding 2 and 6 million jobs respectively.
Tähtsaima osana nanotehnoloogiat sisaldavate toodete turu väärtus on 2015. aastaks hinnanguliselt 700 miljardit eurot ja 2020. aastaks 2 triljonit eurot ning see annab vastavalt 2 ja 6 miljonit töökohta.
Europe's nanotechnology companies should exploit this double digit market growth and be capable of capturing a market share at least equal to Europe's share of global research funding (i.e. a quarter) by 2020.
Euroopa nanotehnoloogiaettevõtted peaks sellest kahekohalise protsendi võrra kasvavast turust kasu lõikama ja suutma 2020. aastaks endale haarata nii suure turuosa, kui suur on Euroopa osa ülemaailmses teadusuuringute rahastamises (s.o veerand).
Nanotechnologies are a spectrum of evolving technologies with proven potential, having revolutionary impact for example in materials, ICT, transport mobility, life sciences, healthcare (including treatment), consumer goods and manufacturing once the research is translated into breakthrough, sustainable and competitive products and production processes.
Nanotehnoloogia hõlmab mitmesugust kujunemisjärgus tehnoloogiat, mille potentsiaal on kinnitust leidnud ja mille mõju näiteks materjalidele, IKT-le, transpordi liikuvusele, bioteadustele, tervishoiule, (sealhulgas ravi), tarbekaupadele ja tootmisele on pöördeline, kui teadusuuringute tulemusena on loodud murrangulised, jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised tooted ja tootmisprotsessid.
Nanotechnologies have a critical role to play in addressing the challenges identified by the Europe 2020 strategy.
Nanotehnoloogial on väga tähtis roll strateegias „Euroopa 2020” esile tõstetud probleemide lahendamisel.
The successful deployment of these key enabling technologies will contribute to the competitiveness of Union industry by enabling novel and improved products or more efficient processes and provide responses to today's and future societal challenges.
Sellise progressi võimaldava tehnoloogia edukas kasutuselevõtt suurendab liidu tööstuse konkurentsivõimet, pakkudes uuenduslikke ja täiustatud tooteid või tõhusamaid protsesse ja lahendusi praegustele ja tulevastele ühiskondlikele väljakutsetele.
The global research funding for nanotechnologies has doubled from around EUR 6,5 billion in 2004 to around EUR 12,5 billion in 2008, with the Union accounting for about a quarter of this total.
Nanotehnoloogia rahastamine on maailmas kasvanud 6,5 miljardilt eurot 2004. aastal 12,5 miljardi euroni 2008. aastal (st kahekordistunud), kusjuures liidu osakaal on selles kogusummas umbes veerand.
Europe now needs to secure and build on its position in the global market by promoting wide scale cooperation in and across many different value chains and between different industrial sectors to realise the process scale-up of these technologies into safe, sustainable and viable commercial products.
Nüüd peab Euroopa oma positsiooni maailmaturul kindlustama ja parandama, edendades laialdast koostööd paljudes erinevates väärtusahelates ja väärtusahelate vahel, samuti erinevate tööstusharude vahel, et suurendada sellise tehnoloogia protsesside mastaape ning luua seeläbi ohutud, jätkusuutlikud ja elujõulised kommertstooted.
The issues of risk assessment and management as well as responsible governance are emerging as determining factors of future impact of nanotechnologies on society, the environment and the economy.
Riskihindamise ja -juhtimise ning vastutustundliku valitsemise küsimused määravad ära nanotehnoloogia tulevase mõju ühiskonnale, keskkonnale ja majandusele.
Thus, the focus of activities shall be on the widespread, responsible and sustainable application of nanotechnologies into the economy, to enable benefits with high societal and industrial impact.
Seetõttu keskendutakse tegevuses nanotehnoloogia ulatuslikule, vastutustundlikule ja jätkusuutlikule kasutamisele majanduses, et sellest oleks suur kasu ühiskonnale ja tööstusele.
To ensure the potential opportunities, including setting-up new companies and generating new jobs, research should provide the necessary tools to allow for standardisation and regulation to be correctly implemented.
Võimaluste (sh uute ettevõtete ja uute töökohtade) loomiseks peaks teadusuuringud andma vajalikud abivahendid standardimise ja õigusnormide õige rakendamise jaoks.
Developing next generation nanomaterials, nanodevices and nanosystems
Järgmise põlvkonna nanomaterjalide, -seadmete ja -süsteemide väljatöötamine
Aiming at fundamentally new products enabling sustainable solutions in a wide range of sectors.
Eesmärk on luua täiesti uued tooted, mis võimaldavad säästlikke lahendusi paljudes erinevates sektorites.
Ensuring the safe and sustainable development and application of nanotechnologies
Nanotehnoloogia ohutu ja jätkusuutliku arendamise ja kasutamise tagamine
Advancing scientific knowledge of the potential impact of nanotechnologies and nanosystems on health or on the environment, and providing tools for risk assessment and management along the entire life cycle, including standardisation issues.
Eesmärk on edendada teaduslikke teadmisi nanotehnoloogia ja -süsteemide võimaliku mõju kohta tervisele ja keskkonnale ning pakkuda abivahendeid riskide hindamiseks ja juhtimiseks kogu nende olelustsükli jooksul, sealhulgas standardimisküsimustes.
Developing the societal dimension of nanotechnology
Nanotehnoloogia ühiskondliku mõõtme väljakujundamine
Focusing on governance of nanotechnology for societal and environmental benefit.
Keskendutakse sellele, kuidas suunata nanotehnoloogia ühiskonnale ja keskkonnale kasu tooma.
Efficient and sustainable synthesis and manufacturing of nanomaterials, components and systems
Nanomaterjalide, -komponentide ja -süsteemide tõhus ja säästev väljatöötamine ja tootmine
Focusing on new operations, smart integration of new and existing processes, including technology convergence, as well as up-scaling to achieve high precision large-scale production of products and flexible and multi-purpose plants that ensure the efficient transfer of knowledge into industrial innovation.
Keskendutakse uutele tegevustele, uute ja olemasolevate protsesside nutikale ühendamisele, sealhulgas tehnoloogia lähendamisele, samuti mastaapide suurendamisele, et saavutada suure täpsusastmega toodete suuremahuline tootmine, ning paindlikele ja mitmeotstarbelistele seadmetele, mis võimaldab teadmiste edukat ülekandmist tööstuslikku innovatsiooni.
Developing and standardisation of capacity-enhancing techniques, measuring methods and equipment
Suutlikkust suurendavate tehnikate, mõõtmismeetodite ja seadmete väljatöötamine ja standardimine
Focusing on the underpinning technologies supporting the development and market introduction of safe complex nanomaterials and nanosystems.
Keskendutakse aluseks olevale tehnoloogiale, mis toetab arengut ning ohutute ja keeruliste nanomaterjalide ja -süsteemide turuletoomist.
Specific objective for advanced materials
Kõrgtehnoloogiliste materjalidega seotud erieesmärk
The specific objective of advanced materials research and innovation is to develop materials with new functionalities and improved in-service performance, for more competitive and safe products that minimise the impact on the environment and the consumption of resources.
Kõrgtehnoloogiliste materjalidega seotud teaduuringute ja innovatsiooni erieesmärk on töötada välja uue funktsionaalsuse ja täiustatud omadustega materjalid, et luua konkurentsivõimelisemaid ja ohutuid tooteid, mis vähendavad keskkonnamõju ja ressursside tarbimist.
Materials are at the core of industrial innovation and are key enablers.
Materjalid on tööstusliku innovatsiooni tuum ja peamised progressivõimaldajad.
Advanced materials with higher knowledge content, new functionalities and improved performance are indispensable for industrial competitiveness and sustainable development across a broad range of applications and sectors.
Kõrgtehnoloogilised materjalid, mis hõlmavad rohkem teadmisi ning millel on uus funktsionaalsus ja täiustatud omadused, on hädavajalikud tööstuse konkurentsivõime parandamiseks ja säästva arengu saavutamiseks paljudes kasutusvaldkondades ja sektorites.
New advanced materials are needed in developing better performing and sustainable products and processes and for substituting scarce resources.
Uusi kõrgtehnoloogilisi materjale on vaja paremini toimivate ja säästvamate toodete ja protsesside väljatöötamiseks ning nappide ressursside asendamiseks.
Such materials are a part of the solution to our industrial and societal challenges, offering better performance in their use, lower resource and energy requirements, and sustainability during the entire life-cycle of the products.
Sellised materjalid on osa meie tööstuse ja ühiskonna ees seisvate probleemide lahendusest, sest neil on täiustatud kasutusomadused, väiksem ressursi- ja energiavajadus ning need on toodete kogu olelustsükli jooksul keskkonnahoidlikumad.
Application-driven development often involves the design of totally new materials, with the ability to deliver planned in-service performances.
Kasutusest juhinduv arendamine tähendab sageli täiesti uute materjalide loomist nii, et on võimalik tagada kavandatud omadused kasutamise ajal.
Such materials are an important element in the supply chain of high value manufacturing.
Sellised materjalid on tähtis osa kõrgväärtusliku tootmise tarneahelast.
They are also the basis for progress in cross-cutting technology areas (for example healthcare technologies, biosciences, electronics and photonics) and in virtually all market sectors.
Samuti on need progressi aluseks mitut teadusharu ühendava tehnoloogia valdkonnas (nt tervishoiutehnoloogiad, bioteadused, elektroonika ja fotoonika) ja sisuliselt kõikides turusektorites.
The materials themselves represent a key step in increasing the value of products and their performance.
Materjalid ise on tähtis samm toodete väärtuse suurendamisel ja nende omaduste parandamisel.
The estimated value and impact of advanced materials is significant, with an annual growth rate of about 6 % and expected market size of the order of EUR 100 billion by 2015.
Kõrgtehnoloogiliste materjalide hinnanguline väärtus ja mõju on suur, sest see sektor kasvab igal aastal umbes 6 % ja 2015. aastaks ulatub selle turuosa prognooside kohaselt 100 miljardi euroni.
Materials shall be conceived according to a full life-cycle approach, from the supply of available materials to end of life (cradle to cradle), with innovative approaches to minimise the resources (including energy) required for their transformation or to minimise negative impacts for humans and the environment.
Materjalide loomisel võetakse arvesse kogu nende olelustsüklit – olemasolevate materjalide tarnimisest kuni olelustsükli lõpuni (hällist hällini) – ning kasutatakse uuenduslikke meetodeid, et tarbida võimalikult vähe ressursse (sealhulgas energiat), mis on vajalikud nende muundamiseks või selleks, et vähendada negatiivset mõju inimestele ja keskkonnale.
Continuous use, recycling or secondary end-of-life utilisation of the materials shall also be covered, as well as related societal innovation, such as changes in consumer behaviour and new business models.
Arvestatakse ka materjalide pideva kasutamise, ringlussevõtu ehk teisese kasutamisega olelustsükli lõpus ning asjaomase ühiskondliku innovatsiooniga, näiteks tarbijate käitumise muutumise ja uute ärimudelitega.
To accelerate progress, a multidisciplinary and convergent approach shall be fostered, involving chemistry, physics, engineering sciences, theoretical and computational modelling, biological sciences and increasingly creative industrial design.
Progressi kiirendamiseks soodustatakse sellise valdkondadevahelise ühendatud metoodika kasutamist, mis hõlmab keemiat, füüsikat, inseneriteadusi, teoreetilist ja raalmodelleerimist, bioteadusi ja üha loomingulisemat tööstusdisaini.
Novel green innovation alliances and industrial symbiosis shall be fostered allowing industries to diversify and expand their business models, re-using their waste as a basis for new productions.
Soodustatakse uudseid keskkonnahoidliku innovatsiooni liite ja tööstussümbioosi, et tööstusharud saaksid oma ärimudeleid mitmekesistada ja laiendada, kasutades oma jäätmeid uutes toodetes.
Research on materials by design, functional materials, multifunctional materials with higher knowledge content, new functionalities and improved performance, and structural materials for innovation in all industrial sectors, including the creative industries.
Nn tarkade materjalide, funktsionaalsete materjalide, rohkem teadmisi hõlmavate, uue funktsionaalsuse ja täiustatud omadustega multifunktsionaalsete materjalide ning kõigis tööstusvaldkondades, sealhulgas loomemajanduses innovatsiooniks kasutatavate konstruktsioonimaterjalidega seotud teadusuuringute läbiviimine.
Materials development and transformation
Materjalide arendamine ja muundamine
Research and development to ensure efficient, safe and sustainable development and scale-up to enable industrial manufacturing of future design-based products towards a "no-waste" management of materials in Europe.
Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus, ohutu ja säästev areng ning mastaabisuurendus, et võimaldada tulevasi disainil põhinevaid tooteid tööstuslikult toota, eesmärgiga püüda saavutada Euroopas materjalide jäätmevaba haldamine.
Research and development for new and innovative techniques for materials and their components and systems.
Teadus- ja arendustegevus uute innovatiivsete meetodite loomiseks materjalide ja nende, komponentide ning süsteemide tarbeks.
Materials for a sustainable, resource-efficient and low emission industry
Materjalid säästva, ressursitõhusa ja vähese heitega tööstuse jaoks
Developing new products and applications, business models and responsible consumer behaviour that reduce energy demand and facilitate low-carbon production.
Uute toodete, kasutusviiside ja ärimudelite väljatöötamine ning sellise vastutustundliku tarbijakäitumise arendamine, mis vähendaks nõudlust energia järele ja soodustaks vähese CO2-heitega tootmist.
Applying design and the development of converging technologies to create new business opportunities, including the preservation and restoration of materials with historical or cultural value, as well as novel materials.
Disainimine ja lähedaste tehnoloogiate väljatöötamine, et luua uusi ettevõtlusvõimalusi, kaasa arvatud ajaloolise või kultuurilise väärtusega ja uuenduslike materjalide säilitamine ja taastamine.
Research and development to investigate substitution and alternatives to the use of materials and innovative business model approaches and identification of critical resources.
Teadus- ja arendustegevus, mille raames uuritakse materjalikasutuse asendamist ja selle alternatiive ja innovatiivseid ärimudelimeetodeid ning tehakse kindlaks esmatähtsad ressursid.
Specific objective for biotechnology
Biotehnoloogia erieesmärk
The specific objective of biotechnology research and innovation is to develop competitive, sustainable, safe and innovative industrial products and processes and contribute as an innovation driver in a number of European sectors, like agriculture, forestry, food, energy, chemical and health as well as the knowledge-based bioeconomy.
Biotehnoloogiaalaste teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk on töötada välja konkurentsivõimelised, säästlikud, ohutud ja uuenduslikud tööstustooted ja -protsessid ning olla innovatsiooni taganttõukajaks mitmes Euroopa sektoris, nagu põllumajandus, metsandus, toiduainetööstus, energeetika, keemiatööstus ja tervishoid, samuti teadmistepõhine biomajandus.
A strong scientific, technological and innovation base in biotechnology will support European industries securing leadership in this key enabling technology.
Tugev teaduslik, tehnoloogiline ja innovatsioonibaas biotehnoloogias aitab Euroopa tööstusel jõuda selle progressi võimaldava tehnoloogia valdkonnas juhtpositsioonile.
This position will be further strengthened by integrating the health and safety assessment, the economic and environmental impact of use of the technology and the management aspects of the overall and specific risks in the deployment of biotechnology.
Seda positsiooni tugevdab veelgi tervise ja ohutuse hindamise, tehnoloogia kasutamise majandusliku ja keskkonnamõju ning biotehnoloogia kasutamise üldiste ja konkreetsete riskide juhtimise aspektide ühendamine.
Powered by the expansion of the knowledge of living systems, biotechnology is set to deliver a stream of new applications and to strengthen the Union's industrial base and its innovation capacity.
Elussüsteeme käsitlevate teadmiste laiendamise abil annab biotehnoloogia palju uusi kasutusviise ning suurendab liidu tööstusbaasi ja innovatsioonivõimet.
Examples of the rising importance of biotechnology are in industrial applications including biopharmaceuticals, food and feed production and biochemicals, of which the market share of the latter is estimated to increase by up to 12 % to 20 % of chemical production by 2015.
Biotehnoloogia suureneva tähtsuse näideteks on mitmesugused tööstuslikud rakendused, nagu bioravimid, toidu ja sööda tootmine ja biokemikaalid, millest viimase turuosa suureneb 2015. aastaks hinnanguliselt 12–20 %ni kemikaalitootmisest.