natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some US producers claimed that it is the institutions constant practice to take the exporter’s sales price to the first independent customer as the export price to use for dumping calculations.
Mõni USA tootja väitis, et institutsioonidel on tavaks kasutada dumpingumarginaali arvutamisel ekspordihinnana hinda, millega eksportija müüb toodet esimesele sõltumatule kliendile.
In this case, this price would be the US producers’ sales price to US unrelated traders/blenders.
Antud juhul oleks selleks hind, millega USA tootjad müüvad toodet USAs asuvatele sõltumatutele kauplejatele/segajatele.
However, as mentioned in recitals 62 and 63 above, none of the US producers of bioethanol exported the product concerned to the Union and they were not aware of the level of the export price to the EU.
Kuid nagu on märgitud põhjendustes 62 ja 63, ei eksportinud ükski USAs asuv bioetanooli tootja vaatlusalust toodet liitu ega olnud teadlik liitu suunduva ekspordi hinnatasemest.
Hence, their domestic price cannot be used as it is not an export price paid or payable for the product concerned in the Union.
Seetõttu ei saa nende omamaist hinda kasutada, sest see ei ole vaatlusaluse toote eest liidus makstud või makstav ekspordihind.
Their claim cannot therefore be accepted.
Sellepärast ei saa selle väitega nõustuda.
The comparison between the weighted average normal value and the weighted average export price per product type established for the cooperating traders/blenders was made on an ex-works basis, taking into account, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation, differences in factors which were demonstrated to affect prices and price comparability.
Koostööd tegevate kauplejate/segajatega seoses kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus tehti tootetüüpide lõikes tehasehindade alusel, võttes algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurites ilmnenud erinevusi, mis mõjutasid hindu ja hindade võrreldavust.
One trader/blender claims that the data on domestic sales was not representative.
Üks kaupleja/segaja väidab, et omamaist müüki käsitlevad andmed ei olnud representatiivsed.
As the trader/blenders failed to provide data on all domestic sales, the calculation is based on the ones provided in the questionnaire and during the on-spot visit.
Kuna kauplejad/segajad ei esitanud andmeid kogu omamaise müügi kohta, põhinevad arvutused küsimustikus esitatud ja kohapealsete kontrollkäikude käigus saadud andmetel.
One trader/blender argues that the calculation of the domestic sales price should be based on spot market data from the NYMEX.
Üks kaupleja/segaja väidab, et omamaine müügihind peaks põhinema NYMEX-ist saadud hetketuru andmetel.
The Commission considers that verified data from the two trader/blenders is more reliable.
Komisjon on arvamusel, et kahelt kauplejalt/segajalt saadud kontrollitud andmed on usaldusväärsemad.
For this purpose, due allowance in the form of adjustments was made for differences in transport, insurance, handling, loading and ancillary costs where applicable and justified.
Sel eesmärgil hinda korrigeeriti, et võtta nõuetekohaselt arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi, kui see oli asjakohane ja põhjendatud.
The product concerned and the like product present the particularity that traders/blenders have received a subsidy mainly in the form of excise tax credits during the IP on their sales of bioethanol blends.
Vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seoses ilmnes eripära, et kauplejate/segajate bioetanoolisegude müüki on uurimisperioodil toetatud peamiselt aktsiisisoodustuste kaudu.
The method used to establish normal value and export price is a method where the actual sales prices, domestic and export of the said traders/blenders are fully taken into account.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutatakse meetodit, mille puhul võetakse täiel määral arvesse asjaomaste kauplejate/segajate tegelikku müügihinda nii omamaisel kui ka eksporditurul.
Hence, a comparison of sales made by traders/blenders in the US market and export prices of traders/blenders to the EU, in order to calculate the level of dumping on the product concerned, eliminates any possible impact the subsidy may have had on prices, since the subsidy equally affected both domestic and export sales during the IP.
Seega, kui võrreldakse kauplejate/segajate poolt USA turul küsitavat müügihinda ja nende liidu turule suunatud ekspordihinda eesmärgiga arvutada vaatlusaluse toote dumpingu tase, välistatakse sellega toetuste igasugune võimalik mõju hindadele, sest toetused mõjutasid hindamisperioodil võrdselt nii omamaist müüki kui ka eksporti.
the claim is also difficult to reconcile with information provided by the US authorities on the use of the subsidy.
Lisaks sellele on seda väidet raske ühildada USA ametiasutuste esitatud teabega subsiidiumide kasutamise kohta.
As provided for in Article 2(11) of the basic Regulation, the weighted average normal value by product type was compared to the weighted average export price of the corresponding product type of the product concerned.
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
Based on that comparison, the cooperating unrelated traders/blenders were found to have engaged in dumping practices.
Sellele võrdlusele tuginedes järeldati, et koostööd tegevad sõltumatud kauplejad/segajad tegelesid dumpinguga.
The weighted average dumping margin of 9,5 % was established based on the aggregated data of the cooperating traders/blenders, and represents the countrywide dumping margin for the USA.
Koostööd tegevaid kauplejaid/segajaid käsitlevatele koondandmetele tuginedes määrati kindlaks kaalutud keskmine dumpingumarginaal 9,5 %, mis on USA jaoks kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal.
Some of the US producers included in the sample claimed that in the case of imposition of definitive anti-dumping measures, they expected to obtain their individual duty margin.
Mõni valimisse kaasatud USA tootja väitis, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral tuleks tema jaoks näha ette individuaalne marginaal.
In the light of the contents of recitals 6 to 16 and the reasoning in recitals 60 to 64 above, this claim cannot be accepted as the investigation confirmed that for these operators, in particular because they did not have any exports to the Union during the IP, it was not possible to trace their products when exported to the Union and they had generally no idea of the timing of the export and of the price paid or payable by Union importers, hence an export price and a dumping margin could not be reliably established for these producers.
Põhjenduste 6 kuni 16 sisule ja põhjendustes 60 kuni 64 esitatud selgitustele tuginedes ei saa selle väitega nõustuda, sest uurimine kinnitas,et nende ettevõtjate toodete eksporti liitu ei saanud jälgida eelkõige seetõttu, et neil puudus uurimisperioodil eksport liitu ning neile ei olnud tavaliselt teada ei ekspordi aeg ega liidu importijate poolt makstud või makstav hind - seega ei saanud nende tootjate puhul ekspordihinda ja dumpingumarginaali usaldusväärselt kindlaks määrata.
Certain producers requested more information on the dumping calculations established for the two cooperating traders/blenders.
Mõned tootjad küsisid lisateavet dumpingu arvutamise kohta kahe koostööd tegeva kaupleja/segaja puhul.
This method was described in the general disclosure document sent to all parties.
Kõnealust meetodit kirjeldati kõikidele huvitatud isikutele saadetud ülddokumendis.
The Union production was established on the basis of a market report provided by the complainant during the investigation.
Liidu toodang määrati kindlaks turuaruande alusel, mille esitas kaebuse esitaja uurimise ajal.
The total Union production of the like product stated in this report was compared with the information provided by the 17 cooperating Union producers.
Nimetatud aruandes samasuguse toote liidu kogutoodangu kohta esitatud teavet võrreldi teabega, mille esitasid 17 koostööd tegevat liidu tootjat.
A small difference of around 5 % was found between the two sets of data.
Kahe andmekogumi vahel tuvastati väike, umbes 5 % erinevus.
This is explained by the fact that some relatively small non-cooperating Union producers did not submit production information.
Selle põhjuseks on asjaolu, et mõni suhteliselt väike koostööst hoiduv liidu tootja ei esitanud teavet toodangu kohta.
On this basis, the total Union production was estimated at 3,42 million tonnes during the IP.
Selle põhjal hinnati liidu kogutoodangu mahuks uurimisperioodil 3,42 miljonit tonni.
The Union producers accounting for the total Union production constitute the Union industry within the meaning of Articles 4(1) and 5(4) of the basic Regulation and will therefore be referred to as the ‘Union Industry’.
Liidu tootjad, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, on liidu tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning seega osutatakse neile koos kui liidu tootmisharule.
Union consumption was established on the basis of the total Union production of the Union industry, adding the volume of imports from third countries established on the basis of the best available statistics, whereas the stock variation and exports of the Union industry as reported by the Union industry were deducted.
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu kogutoodangu põhjal, lisades sellele kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, mis tehti kindlaks parimate olemasolevate statistiliste andmete alusel, kuid maha arvati liidu tootmisharu teatatud varude erinevus ja eksport.
Some parties claimed that the statistics used to establish consumption were not complete because significant imports of bioethanol from other third countries, especially in the IP, were not taken into consideration.
Mõni huvitatud isik väitis, et tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud statistilised andmed ei olnud täielikud, sest nende puhul ei ole arvesse võetud bioetanooli olulist importi muudest kolmandatest riikidest, mis toimus eelkõige uurimisperioodil.
They also considered that the volume of imports from the US was overestimated by the Commission and that figures for consumption and market share were therefore unreliable.
Samuti olid nad seisukohal, et komisjon on hinnanud USAst pärit impordi mahtu tegelikust suuremaks ning et tarbimise ja turuosa näitajad ei olnud seega usaldusväärsed.
These claims were analysed and cross-checked with the information available.
Neid väiteid analüüsiti ja võrreldi olemasoleva teabega.
Regarding the imports from other countries, the parties did not provide any evidence regarding the volumes of imports of the product concerned.
Kolmandatest riikidest pärit impordi küsimuses ei esitanud huvitatud isikud mingeid tõendeid vaatlusaluse toote impordimahtude kohta.
Nevertheless, imports from other countries were taken into consideration in the estimation of the imports.
Sellest olenemata võeti kolmandatest riikidest pärit importi arvesse impordimahtude hindamisel.
For the volume of US imports, a clerical error was found in the estimation of US imports during the IP.
Uurimisperioodil USAst imporditud mahtude kohta koostatud hinnangus tuvastati tehniline viga.
Hence, the volume of imports has been reassessed and adjusted where necessary.
Sellest tulenevalt on impordimahte uuesti hinnatud ja vajaduse korral korrigeeritud.
However, this has no impact on the conclusions reached in the injury and causality assessments.
See ei mõjuta siiski kahju kohta tehtud järeldusi ja põhjuslikku seost käsitlevat hinnangut.
Regarding the imports of the product concerned, it should be underlined that there is no specific customs Combined Nomenclature codes for the product concerned.
Vaatlusaluse toote impordiga seoses tuleks rõhutada, et vaatlusaluse toote kohta puuduvad konkreetsed kombineeritud nomenklatuuri koodid.
Moreover, the Combined Nomenclature codes where the product concerned can be declared to the customs authorities include other products in addition to the product concerned.
Peale selle hõlmavad need kombineeritud nomenklatuuri koodid, mille all vaatlusalust toodet saab tolliasutustele deklareerida, vaatlusalusele tootele lisaks ka muid tooteid.
For the imports of bioethanol blends, the verified questionnaire responses of the unrelated importers have shown that most of the imports were declared at customs under the TARIC code 3824909799.
Bioetanoolisegude impordiga seoses ilmnes sõltumatute importijate poolt küsimustikule antud kontrollitud vastustest, et enamik impordist deklareeriti tollile TARICi koodi 3824909799 all.
However, the volume of imports cannot be obtained directly from Eurostat because this TARIC code includes various chemical products in addition to the product concerned.
Impordimahtude kohta ei ole võimalik siiski saada andmeid otse Eurostatilt, sest kõnealune TARICi kood hõlmab peale vaatlusaluse toote muid erinevaid kemikaale.
Regarding the imports declared under the Combined Nomenclature codes 22071000 and 22072000, it was not possible to differentiate between the product concerned and other products not concerned by the investigation due to the absence of sufficient information regarding the product imported.
Kombineeritud nomenklatuuri koodide 22071000 ja 22072000 all deklareeritud impordiga seoses ei olnud võimalik eristada vaatlusalust toodet ja muid uurimisega hõlmamata tooteid, sest puudus piisav teave imporditud toote kohta.
Therefore, in the absence of complete imports details retrievable from Eurostat, it was decided to use also other sources of information for the purpose of establishing the imports of the product concerned in the Union market.
Kuna Eurostatilt ei olnud võimalik saada täielikku teavet impordi kohta, siis otsustati sellest tulenevalt kasutada ka muid teabeallikaid eesmärgiga teha kindlaks vaatlusaluse toote import liidu turule.
In order to get the best estimate of the imports of the product concerned originating in the USA, it was considered that the most reliable basis were the statistics provided by the US International Trade Commission (ITC).
Selleks et saada parim hinnang USAst pärit vaatlusaluse toote impordi kohta, peeti kõige usaldusväärsemaks võtta aluseks USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (US International Trade Commission – ITC) koostatud statistika.
The volumes of exports reported correspond to the US tariff codes 2207 10 60 and 2207 20 00.
Teatatud ekspordimahud vastavad USA tariifistiku koodidele 2207 10 60 ja 2207 20 00.
A reasonable approach was adopted to estimate these imports and all the quantities reported by the US International Trade Commission were taken into consideration for establishing the US imports into the Union market.
Selle impordi hindamisel lähtuti mõistlikkuse põhimõttest ning USAst liidu turule suunatud impordi kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni teatatud koguseid.
The estimate concerning the imports in the Union originating from Brazil was based on the following sources of information:
Brasiiliast liitu imporditud koguste hindamisel tugineti järgmistele teabeallikatele:
reports issued by the United Kingdom Renewable Fuels Agency for the imports in the United Kingdom;
Ühendkuningriigi taastuvkütuste agentuuri (United Kingdom Renewable Fuels Agency) koostatud aruanded Ühendkuningriiki imporditud koguste kohta;
extractions of customs import detailed database provided by the Netherlands, Sweden and Finland and by Eurostat.
Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt ning Eurostatilt impordi kohta saadud väljavõtted tolliandmebaasist.
For the Netherlands, Sweden and Finland, the volume of imports was estimated on the basis of the importer and exporter names and the product description when available.
Madalmaade, Rootsi ja Soome puhul hinnati impordimahtu importijate ja eksportijate nimede ja olemasolevate tootekirjelduste põhjal.
To estimate these imports, a conservative approach was adopted.
Nende impordikoguste hindamisel toimiti konservatiivselt.
All the quantities reported were taken into consideration for the calculation of the imports.
Impordimahtude arvutamisel võeti arvesse kõiki teatatud koguseid.
Finally, Eurostat was also used to estimate the residual imports into the Union for the Member States other than those mentioned in recital 87 above.
Lisaks kasutati Eurostati andmeid ka selleks, et hinnata liitu suunatud ülejäänud impordikoguseid nende liikmesriikide puhul, keda ei ole nimetatud eespool põhjenduses 87.
An adjustment to the import volumes was applied on the basis of the percentage of bioethanol used as fuel in the Union.
Impordimahte korrigeeriti selle alusel, kui suurt osa bioetanoolist kasutati liidus kütusena.
The source of this adjustment can be found in the complaint.
Selle korrigeerimise alused on esitatud kaebuses.
This percentage was obtained from the annual ethyl alcohol balance published by the European Commission [12].
Nimetatud protsendimäär saadi Euroopa Komisjoni avaldatud iga-aastasest etüülalkoholi bilansist [12].
For the estimation of the imports from other origins, the sources of information used were Eurostat and the extractions of customs import detailed database provided by the Netherlands, Sweden and Finland.
Muudest riikidest pärit impordi hindamiseks kasutati teabeallikatena Eurostati ning Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt impordi kohta saadud väljavõtteid tolliandmebaasist.
The same methodology as that used to establish Brazilian imports was used.
Kasutatav metoodika oli sama nagu see, mida kasutati Brasiiliast pärit impordi kindlakstegemise puhul.
Regarding the calculation of the CIF average unit price for imports from the USA and from Brazil, the source of information is the extraction of customs import detailed database provided by the Netherlands, Sweden and Finland.
USAst ja Brasiiliast pärit impordi keskmise CIF-hinna arvutamisel ühiku kohta kasutati teabeallikana Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt impordi kohta saadud väljavõtteid tolliandmebaasist.
And for the USA, also data from the verified unrelated importer questionnaire was used.
USA puhul kasutati ka kontrollitud andmeid, mille esitas küsimustikule vastuseks sõltumatu importija.
For the USA, the CIF average prices for 2008 and 2009 were estimated on the basis of the average price reported by the US ITC for these years, expressed in relation with the CIF average price unit obtained for 2010.
USA puhul määrati 2008. ja 2009. aasta keskmised CIF-hinnad kindlaks USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni poolt nende aastate kohta teatatud keskmise hinna alusel, mida väljendati 2010. aasta kohta saadud keskmise CIF-hinna suhtes.
The stock variation was established on the basis of the Union industry information provided by the complainant.
Varude erinevus määrati kindlaks liidu tootmisharu käsitleva teabe alusel, mille esitas kaebuse esitaja.
On this basis Union consumption was found to have developed as follows:
Selle põhjal tehti kindlaks, et liidu tarbimine on arenenud järgmiselt:
market report, (B) Eurostat, the US International Trade Commission, the UK Renewable Fuels Agency and customs import database provided by the Netherlands, Sweden and Finland;
turuaruanne, (B) Eurostat, USA rahvusvahelise kaubanduse komisjon, Ühendkuningriigi taastuvkütuste agentuur ning Madalmaade, Rootsi ja Soome tolliandmebaasidest pärit andmed impordi kohta;
complaint, questionnaire replies from the sampled Union producers, Union industry information provided in the complaint.
kaebus, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule antud vastused, kaebuses esitatud teave liidu tootmisharu kohta.
Total Union production (tonnes) (A)
Liidu kogutoodang (tonnides) (A)
Total imports from third countries including the country concerned (tonnes) (B)
Kolmandatest riikidest, sealhulgas asjaomasest riigist pärit koguimport (tonnides) (B)
Total exports from Union industry to non-EU countries (tonnes) (C)
Liidu tootmisharu kogueksport ELi mittekuuluvatesse riikidesse (tonnides) (C)
Stock variation [13] (tonnes) (C)
Varude erinevus [13] (tonnides) (C)
Union Consumption (tonnes)
Liidu tarbimine (tonnides)
During the period considered, the Union consumption increased significantly, by 29 %.
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine märgatavalt ehk 29 %.
This increase was stimulated by the implementation of the Renewable Energies Directive (RED) in the Member States which established growth targets for the consumption of renewable energies.
Seda suurenemist soodustas taastuvenergia direktiivi rakendamine liikmesriikides. Nimetatud direktiiviga seati sihid taastuvenergia tarbimise suurendamiseks.
Imports into the Union from the country concerned
Asjaomasest riigist pärit import ELi
Volume, market share and price of imports from the country concerned
Asjaomasest riigist pärit impordi maht, turuosa ja hind
In terms of volume, market share and price, imports into the Union from the USA developed as follows during the period considered:
USAst pärit ja liitu suunatud impordi maht, turuosa ja hind arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
export volume declared by the US International Trade Commission, (B) Customs import database provided by the Netherlands, Sweden Finland and a verified unrelated importers’ questionnaire reply.
USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni deklareeritud ekspordimaht, (B) Madalmaade, Rootsi ja Soome tolliandmebaasidest pärit andmed impordi kohta ning kontrollitud vastused, mille andsid küsimustikule sõltumatud importijad.
Volume of imports from the USA (tonnes) (A)
USAst pärit impordi maht (tonnides) (A)
Average price in EUR/tonne (B)
Keskmine hind (eurot tonni kohta) (B)
Imports from the USA significantly increased, in terms of volume, from 63406 tonnes to 686185 tonnes during the period considered.
USAst pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 63406 tonnilt 686185 tonnile.
Similarly, the market share held by the US exporters in the Union significantly increased from 1,9 % to 15,7 % over this period.
Sama märkimisväärselt suurenes vaatlusalusel perioodil USA eksportijatele kuuluv turuosa liidus, nimelt 1,9 %-lt 15,7 %-ni.
Although the average US import prices increased by 6 % over the period considered, prices charged by US exporters were consistently lower than the average Union producers’ prices as explained in recital 117 below.
Kuigi USAst pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 6 %, olid USA eksportijate küsitavad hinnad järjepidevalt madalamad liidu tootjate keskmistest hindadest, nagu on selgitatud põhjenduses 117.
This systematic price undercutting practiced by the US exporters explains the significant increase in market share they achieved over the period considered.
USA eksportijate selline hinna süstemaatilist allalöömist hõlmav kaubandustava selgitab, miks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil nii märkimisväärselt.
Price undercutting of imports from the country concerned
Asjaomasest riigist pärit impordi hinna allalöömine
For the purpose of assessing any price undercutting during the IP, the weighted average sales prices per product type of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level, were compared to the corresponding weighted average prices per product type of the US exporters charged to the first independent customer on the Union market, established on a CIF basis.
Selleks et hinnata igasugust hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid liidu turul sõltumatutelt klientidelt ning mis korrigeeriti tehasehindade tasemele, iga tooteliigi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida USA eksportijad küsisid esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mis kehtestati CIF-hindade alusel.
In order to allow a fair price comparison, the appropriate adjustments for the existing customs duties and post-importation costs were applied to the US price.
Õiglase hinnavõrdluse tagamiseks korrigeeriti USA hindu, et võtta nõuetekohaselt arvesse kehtivaid tollimakse ja importimisjärgseid kulusid.