natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Responses to the way food production is generated, distributed, marketed, consumed and regulated must be better understood and developed.
Reaktsioone sellele, kuidas me toidutootmist loome, levitame, turustame, tarbime ja reguleerime, tuleb paremini mõista ja arendada.
A critical effort of interconnected research and innovation, as well as a continuous dialogue between political, social, economic and other stakeholder groups, is a key element for this to happen, in Europe and beyond.
Et jõuda selleni nii Euroopas kui ka väljaspool seda, on kõige olulisem teha tõsiseid jõupingutusi üksteisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning samuti on vaja pidevat dialoogi poliitiliste, sotsiaalsete, majanduslike ja muude sidusrühmade vahel.
Agriculture, forestry, fisheries and aquaculture together with the bio-based industries are the major sectors underpinning the bioeconomy.
Põllumajandus, metsandus, kalandus ja vesiviljelus koos biotoorainel põhineva tööstusega on biomajanduse aluseks olevad peamised sektorid.
A fully functional European bioeconomy – encompassing the sustainable production of renewable resources from land, fisheries and aquaculture environments and their conversion into food, feed, fibre bio-based products and bioenergy as well as into the related public goods - will generate high Union added value.
Täiel määral toimiv Euroopa biomajandus, mis hõlmab jätkusuutlikku tootmist maismaa-, kalandus- ja vesiviljeluskeskkonnast pärinevatest taastuvatest ressurssidest ning nende muutmist toiduks, söödaks, kiudaineks, biotoorainel põhinevateks toodeteks ja bioenergiaks ning ka asjaomasteks avalikeks hüvedeks, loob suurt Euroopa lisaväärtust.
In parallel to the market-related function, the bioeconomy sustains also a wide range of public goods functions, biodiversity and ecosystem services.
Paralleelselt turuga seotud funktsioonidega säästab biomajandus ka mitmesuguseid avalikke hüvesid, elurikkust ja ökosüsteemi teenuseid.
Managed in a sustainable manner, it can reduce the environmental footprint of primary production and the supply chain as a whole.
Jätkusuutlikult korraldatuna võib see vähendada esmatootmise ja kogu tarneahela ökoloogilist jalajälge.
It can increase their competitiveness, enhance Europe's self-reliance and provide jobs and business opportunities essential for rural and coastal development.
See võib suurendada konkurentsivõimet, tugevdada Euroopa iseseisvat toimetulekut ja pakkuda töökohti ja ettevõtlusvõimalusi, mis on olulised maaelu ja rannikupiirkondade arenguks.
The food security, sustainable agriculture and farming, aquatic production, forestry and overall bioeconomy – related challenges are of a European and global nature.
Toiduga kindlustatuse, jätkusuutliku põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise, veekeskkonnast pärit toodete, metsanduse ja üldise biomajandusega seotud probleemid on nii üle-euroopalise kui ka ülemaailmse iseloomuga.
Actions at Union level are essential to bring together clusters to achieve the necessary breadth and critical mass to complement efforts made by a single Member State or groups of Member States.
Liidu tasandi meetmed on väga vajalikud, et tuua kokku klastrid ning saavutada vajalik kandepind ja kriitiline mass, millega täiendada üksiku liikmesriigi või liikmesriikide rühmade tehtavaid jõupingutusi.
A multi-actor approach will ensure the necessary cross-fertilising interactions between researchers, businesses, farmers/producers, advisors and end-users.
Mitut toimijat hõlmavad meetmed tagavad vajaliku viljaka koostöö teadlaste, ettevõtjate, põllumajandettevõtjate/tootjate, nõustajate ja lõpptarbijate vahel.
The Union level is also necessary to ensure coherence in addressing this challenge across sectors and with strong links to relevant Union policies.
Liidu tasand on vajalik ka selleks, et tagada kõnealuse probleemi sidus lahendamine kõikides sektorites ning tugevad sidemed asjaomaste liidu poliitikameetmetega.
Coordination of research and innovation at Union level will stimulate and help to accelerate the required changes across the Union.
Teadusuuringute ja innovatsiooni koordineerimine liidu tasandil ergutab vajalikke muudatusi kogu liidus ja aitab neid kiirendada.
Research and innovation will interface with and support elaboration of a wide spectrum of Union policies and related targets, including the Common Agriculture Policy (in particular the Rural Development Policy, the Joint Programming Initiatives, including "Agriculture, Food Security and Climate Change", "A Healthy Diet for a Healthy Life" and "Healthy and Productive Seas and Oceans") and the European Innovation Partnership 'Agricultural Productivity and Sustainability' and the European Innovation Partnership on Water, the Common Fisheries Policy, the Integrated Maritime Policy, the European Climate Change Programme, the Water Framework Directive [8], the Marine Strategy Framework Directive [9], the EU Forestry Action Plan, the Soil Thematic Strategy, the Union's 2020 Biodiversity Strategy, the Strategic Energy Technology Plan, the Union's innovation and industrial policies, external and development aid policies, plant health strategies, animal health and welfare strategies and regulatory frameworks to protect the environment, health and safety, to promote resource efficiency and climate action, and to reduce waste.
Teadusuuringud ja innovatsioon seostuvad paljude liidu poliitikasuundadega ja asjaomaste eesmärkidega, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitikaga (eelkõige maaelu arengu poliitika, ühise kavandamise algatused, sealhulgas „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutused”, „Tervislik toitumisviis täisväärtuslikuks eluks” ja „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid”) ja Euroopa innovatsioonialase partnerlusega „Põllumajanduse tootlikkus ja säästvus”, vett käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerlusega, ühise kalanduspoliitikaga, integreeritud merenduspoliitikaga, Euroopa kliimamuutuste programmiga, vee raamdirektiiviga [8], merestrateegia raamdirektiiviga [9], ELi metsamajanduse tegevuskavaga, mullakaitse teemastrateegiaga, liidu 2020. aasta elurikkuse strateegiaga, energiatehnoloogia strateegilise kavaga, liidu innovatsiooni- ja tööstuspoliitikaga, välis- ja arenguabi poliitikaga, taimetervise strateegiatega, loomatervishoiu ja -heaolu strateegiatega ning keskkonnakaitseks, tervishoiuks ja ohutuseks ette nähtud õigusraamistikega ja aitavad neid viimistleda, et edendada ressursitõhusust ja kliimaalaseid meetmeid ning vähendada jäätmeid.
A better integration of the full cycle from basic research to innovation into related Union policies will significantly improve their Union added value, provide leverage effects, increase societal relevance, provide healthy food products and help to further develop sustainable land, seas and oceans management and bioeconomy markets.For the purpose of supporting Union policies related to the bioeconomy and to facilitate governance and monitoring of research and innovation, socio-economic research and forward-looking activities will be performed in relation to the bioeconomy strategy, including development of indicators, data bases, models, foresight and forecast, and impact assessment of initiatives on the economy, society and the environment.
Teaduslikest alusuuringutest kuni innovatsioonini ulatuva täistsükli parem lõimimine asjaomastesse liidu poliitikasuundadesse parandab märkimisväärselt nende liidu tasandi lisaväärtust, tekitab võimendavat mõju, suurendab sotsiaalset tähtsust, tagab tervislikud toiduained ja aitab edasi arendada jätkusuutlikku maa-, mere- ja ookeanihaldust ja biomajanduse turgu.Biomajandusega seotud liidu poliitika toetamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni haldamise ja seire hõlbustamiseks viiakse sotsiaal-majanduslikud uuringud ja tulevikku suunatud tegevus läbi biomajanduse strateegiat arvesse võttes, sealhulgas näitajate väljatöötamine, andmebaasid, mudelid, prognoosid ning mõjuhinnang majandus-, ühiskonna- ja keskkonnaalaste algatuste kohta.
Challenge-driven actions focusing on social, economic and environmental benefits and the modernisation of the bioeconomy associated sectors and markets shall be supported through multi-disciplinary research, driving innovation and leading to the development of new strategies, practices, sustainable products and processes.
Probleemidest ajendatud meetmeid, milles keskendutakse sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele kasule ning biomajandusega seotud sektorite ja turu uuendamisele, toetavad valdkondadevahelised teadusuuringud, mis soodustavad innovatsiooni ja viivad uue strateegia, praktika, jätkusuutlike toodete ja protsesside väljatöötamiseni.
It shall also pursue a broad approach to innovation ranging from technological, non-technological, organisational, economic and social innovation to, for instance, ways for technology transfer, novel business models, branding and services.
Need järgivad ka laiapõhjalist innovatsioonikäsitust, mis hõlmab nii tehnoloogilist, mittetehnoloogilist, organisatsioonilist, majanduslikku ja sotsiaalset innovatsiooni kui ka näiteks tehnosiirde viise, uudseid ettevõtlusmudeleid, kaubamärke ja teenuseid.
The potential of farmers and SMEs to contribute to innovation must be recognised.
Tunnustamist väärib põllumajandustootjate ja VKEde potentsiaal innovatsiooni toetamisel.
The approach to the bioeconomy shall take account of the importance of local knowledge and diversity.
Biomajanduse käsituses võetakse arvesse kohalike teadmiste olulisust ja mitmekesisust.
The aim is to supply sufficient food, feed, biomass and other raw-materials, while safeguarding natural resources, such as water, soil and biodiversity, in a European and world-wide perspective, and enhancing ecosystems services, including coping with and mitigating climate change.
Eesmärk on varuda piisavalt toitu, sööta, biomassi ja muid tooraineid ning kaitsta samal ajal Euroopa ja maailma ulatuses selliseid loodusressursse nagu vesi ja mullastik ja elurikkus ning tõhustada ökosüsteemi teenuseid, sealhulgas hakkama saada kliimamuutustega ja neid leevendada.
The activities shall focus on increasing the quality and value of agricultural products by delivering more sustainable and productive agriculture, including animal husbandry and forestry systems, which are diverse, resilient and resource-efficient (in terms of low-carbon and low external input and water), protect natural resources, produce less waste and can adapt to a changing environment.
Tegevuses keskendutakse põllumajandustoodete kvaliteedi ja väärtuse tõstmisele, toetudes jätkusuutlikumale ja tootlikumale põllumajandus-, sh karjakasvatus- ja metsandussüsteemile, mis on mitmekesine, vastupanuvõimeline ja ressursitõhus (sealhulgas vähese CO2-heitega ja vähese välise sisendi ning veevajadusega), loodusvarasid säästev, vähem jäätmeid tekitav ning muutuvas keskkonnas kohanemisvõimeline.
Furthermore, the activities shall focus on developing services, concepts and policies for thriving rural livelihoods and encouraging sustainable consumption.
Lisaks keskendutakse tegevuses maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette nähtud teenuste, ideede ja poliitikameetmete väljatöötamisele ning säästva tarbimise edendamisele.
In particular for forestry, the aim is to sustainably produce biomass and bio-based products and deliver ecosystem services, with due consideration to economic, ecological and social aspects of forestry.
Eelkõige metsanduse jaoks on eesmärk säästvalt toota biomassi ja bioressursipõhiseid tooteid ning osutada ökosüsteemi teenuseid, võttes nõuetekohaselt arvesse metsanduse majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid aspekte.
Activities will focus on the further development of production and sustainability of resource-efficient forestry systems which are instrumental in the strengthening of forest resilience and biodiversity protection, and which can meet increased biomass demand.
Tegevuses pööratakse peatähelepanu selliste ressursitõhusate metsandussüsteemide tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse edasiarendamisele, mis on väga olulised metsade vastupanuvõime suurendamise ja elurikkuse kaitse seisukohalt ja mis suudavad rahuldada kasvavat nõudlust biomassi järele.
The interaction of functional plants with health and well being, as well as the exploitation of horticulture and forestry for the development of urban greening, will also be considered.
Samuti võetakse arvesse funktsionaalsete taimede seost tervise ja heaoluga, samuti aianduse ja metsanduse kasutamist linnaruumi haljastamisel.
The aim is to meet the requirements of citizens and the environment for safe, healthy and affordable food, and to make food and feed processing, distribution and consumption more sustainable and the food sector more competitive while also considering the cultural component of food quality.
Eesmärk on katta kodanike ja keskkonna vajadus ohutu, tervisliku ja taskukohase toidu järele ning muuta toiduainete ja sööda töötlemine, turustamine ja tarbimine säästvamaks ning toidusektor konkurentsivõimelisemaks, võttes samal ajal samuti arvesse toidu kvaliteedi kultuurilist komponenti.
The activities shall focus on healthy and safe food for all, informed consumer choices, dietary solutions and innovations for improved health, and competitive food processing methods that use less resources and additives and produce less by-products, waste and greenhouse gases.
Tegevuse keskmes on kõikidele kättesaadav tervislik ja ohutu toit, teadlikud tarbijavalikud, toitumisega seotud lahendused ja tervise parandamiseks tehtavad uuendused ning konkurentsivõimelised toidutöötlemismeetodid, mille puhul kasutatakse vähem ressursse ja lisandeid ning tekitatakse vähem kõrvalsaadusi, jäätmeid ja kasvuhoonegaase.
The aim is to manage, sustainably exploit and maintain aquatic living resources to maximise social and economic benefits/returns from Europe's oceans, seas and inland waters while protecting biodiversity.
Eesmärk on hallata, säästvalt kasutada ja säilitada vee-elusressursse, et saavutada võimalikult suur sotsiaalne ja majanduslik kasu, mida pakuvad Euroopa ookeanid, mered ja siseveekogud, kaitstes samas elurikkust.
The activities shall focus on an optimal contribution to secure food supplies by developing sustainable and environmentally friendly fisheries, on sustainable management of ecosystems providing goods and services, on competitive as well as environmentally friendly European aquaculture in the context of the global economy, and on boosting marine and maritime innovation through biotechnology to fuel smart "blue" growth.
Tegevuses keskendutakse sellele, kuidas aidata kõige paremini tagada toiduvarusid, arendades maailmamajanduse tingimustes jätkusuutlikku ja keskkonnahoidlikku kalandust, kaupu ja teenuseid pakkuvate ökosüsteemide säästvat haldamist ning Euroopa konkurentsivõimelist ja keskkonnasõbralikku vesiviljelust. Keskendutakse ka sellele, kuidas soodustada biotehnoloogia kaudu mere- ja merendusalast innovatsiooni, et ergutada nutikat ja nn sinist majanduskasvu.
Sustainable and competitive bio-based industries and supporting the development of a European bioeconomy
Säästev ja konkurentsivõimeline biotoorainel põhinev tööstus ja Euroopa biomajanduse arendamise toetamine
The aim is the promotion of low-carbon, resource-efficient, sustainable and competitive European bio-based industries.
Eesmärk on edendada vähese CO2-heitega, ressursitõhusat, säästvat ja konkurentsivõimelist Euroopa biotehnoloogia tööstust.
The activities shall focus on fostering the knowledge-based bioeconomy by transforming conventional industrial processes and products into bio-based resource and energy efficient ones, the development of integrated second and subsequent generation biorefineries, optimising the use of biomass from primary production including residues, biowaste and bio-based industry by-products, and opening new markets through supporting standardisation and certification systems as well as regulatory and demonstration/field trial activities, while taking into account the implications of the bioeconomy on land use and land use changes, as well as the views and concerns of civil society.
Tegevuse keskmes on teadmistepõhise biomajanduse edendamine tavapäraste tööstusprotsesside ja toodete ümberkujundamise abil biopõhisteks ja energiatõhusateks ressurssideks, teise ja sellele järgnevate põlvkondade biokütuste integreeritud rafineerimistehaste arendamine, esmatootmisest pärineva biomassi (sh jääkide), biojäätmete ja biotoorainel põhineva tööstuse kõrvalsaaduste optimaalne kasutamine, uute turgude avamine standardimise ja sertifitseerimissüsteemide, regulatiivse ja tutvustamistegevuse, välikatsete ja muu tegevuse toetamise kaudu, võttes arvesse biomajanduse mõju maakasutusele ja maakasutuse muutustele ning kodanikuühiskonna arvamusi ja muresid.
The aim is to increase the impact of Union seas and oceans on society and economic growth through the sustainable exploitation of marine resources as well as the use of different sources of marine energy and the wide range of different uses that is made of the seas.
Eesmärk on suurendada liidu merede ja ookeanide mõju ühiskonnale ja majanduskasvule, kasutades säästvalt mereressursse, mereenergia eri allikaid ning mere mitmesuguseid kasutusviise.
Activities shall focus on cross-cutting marine and maritime scientific and technological challenges with a view to unlocking the potential of seas and oceans across the range of marine and maritime industries, while protecting the environment and adapting to climate change.
Tegeldakse peamiselt valdkonnaüleste merd ja merendust käsitlevate teadus- ja tehnoloogiaalaste probleemidega, eesmärgiga rakendada merede ja ookeanide potentsiaali erinevates mere- ja merendusvaldkondades, kaitstes samal ajal keskkonda ja kohanedes kliimamuutustega.
A strategic coordinated approach for marine and maritime research across all challenges and priorities of Horizon 2020 will also support the implementation of relevant Union policies to help deliver key blue growth objectives.
Kõiki programmi „Horisont 2020” eesmärke ja prioriteete hõlmav strateegiline kooskõlastatud lähenemisviis mere- ja merendusuuringutele aitab ka ellu viia asjaomaseid kesksete sinise majanduskasvu eesmärkide saavutamisele suunatud liidu poliitikavaldkondi.
The specific objective is to make the transition to a reliable, affordable, publicly accepted, sustainable and competitive energy system, aiming at reducing fossil fuel dependency in the face of increasingly scarce resources, increasing energy needs and climate change.
Erieesmärk on minna aina napimate ressursside, suureneva energiavajaduse ja kliimamuutuste tingimustes üle usaldusväärsele, taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, et vähendada sõltuvust fossiilkütustest.
The Union intends to reduce greenhouse gas emissions by 20 % below 1990 levels by 2020, with a further reduction to 80-95 % by 2050.
Liit kavatseb vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning jätkata 2050. aastaks vähendamist 80–95 %ni.
In addition, renewables should cover 20 % of final energy consumption in 2020 coupled with a 20 % energy efficiency target.
Lisaks peaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal olema 2020. aastaks 20 % energia lõpptarbimisest koos 20 % energiatõhususe eesmärgiga.
Achieving these objectives will require an overhaul of the energy system combining low carbon profile and the development of alternatives to fossil fuels, energy security and affordability, while at the same time reinforcing Europe's economic competitiveness.
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb energiasüsteemi uuendada, ühendades CO2-heite vähendamise ja fossiilkütuste alternatiivide arendamise, energiajulgeoleku ja taskukohasuse, tugevdades samal ajal Euroopa majanduslikku konkurentsivõimet.
Europe is currently far from this overall goal.
Praegu on Euroopa sellest üldeesmärgist kaugel.
80 % of the European energy system still relies on fossil fuels, and the sector produces 80 % of all the Union's greenhouse gas emissions.
80 % Euroopa energiasüsteemist toetub ikka veel fossiilkütustele ning see sektor tekitab 80 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest.
With a view to achieving the Union's long-term climate and energy objectives, it is appropriate to increase the share of the budget dedicated to renewable energy, end-user energy efficiency, smart grids and energy storage activities as compared to the Seventh Framework Programme, and increase the budget dedicated to market uptake of energy innovation activities undertaken under the Intelligent Energy Europe Programme within the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007 to 2013).
Liidu pikaajaliste kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks on asjakohane suurendada eelarve osa, mis on pühendatud taastuvenergiale, energia lõpptarbimise tõhustamisele, nutikate võrkude ja energia salvestamisega seotud tegevustele võrreldes seitsmenda raamprogrammiga, ning suurendada energiauuenduste turuletoomisele ettenähtud eelarvet konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (2007-2013) raames läbiviidud Euroopa aruka energeetika programmi alusel.
The total allocation to these activities shall endeavour to reach at least 85 % of the budget under this societal challenge.
Kogutoetus nendele tegevustele võiks ulatuda vähemalt 85 %ni selle ühiskondliku väljakutse eelarvest.
Every year 2,5 % of the Union GDP is spent on energy imports and this is likely to increase.
Igal aastal kulutatakse 2,5 % liidu sisemajanduse koguproduktist (SKPst) energiaimpordile ja tõenäoliselt see protsendimäär tõuseb.
European cities are responsible for 70-80 % [10] of the total energy consumption in the Union and for about the same share of greenhouse gas emissions.
Euroopa linnade tarbimine moodustab 70–80 % [10] kogu liidu energiatarbimisest ning nad toodavad ligikaudu sama suure osa kasvuhoonegaaside heitkogustest.
The Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 [11] suggests that the targeted reductions in greenhouse gas emissions will have to be met largely within the territory of the Union.
Teekaardis konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks 2050. aastaks [11] soovitatakse, et kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks võetud eesmärk tuleb liidu territooriumil suures osas saavutada.
This would entail reducing CO2 emissions by over 90 % by 2050 in the power sector, by over 80 % in industry, by at least 60 % in transport and by about 90 % in the residential sector and services.
See tähendab, et 2050. aastaks vähendataks CO2-heidet energiasektoris üle 90 %, tööstuses üle 80 %, transpordisektoris vähemalt 60 % ning elamumajanduse ja teenuste sektoris ligikaudu 90 %.
The Roadmap also shows that inter alia natural gas, in the short to medium term, can contribute to the transformation of the energy system, combined with the use of carbon capture and storage (CCS) technology.
Teekaardis on samuti mainitud, et muu hulgas võib lühiajalises kuni keskpikas perspektiivis üleminek maagaasile koos süsinikdioksiidi s ja säilitamise tehnoloogia kasutamisega aidata kaasa energiasüsteemi ümberkorraldamisele.
To achieve these ambitious reductions, significant investments need to be made in research, development, demonstration and market roll-out at affordable prices of efficient, safe, secure and reliable low-carbon energy technologies and services, including gas, electricity storage and the roll-out of small and micro-scale energy systems.
Kõnealuse ambitsioonika vähendamise saavutamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid teadus-, arendus- ja tutvustamistegevusse ning taskukohase hinnaga tõhusa, ohutu, kindla ja usaldusväärse vähese CO2-heitega energiatehnoloogia ja -teenuste, k.a gaasi, elektri salvestamise turuletulekut ning väike- ja mikrovõimsusega energiageneraatorite kasutuselevõttu.