natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, Finland argued that Finavia and Airpro acted as market economy investors when they decided to implement the low-cost strategy and convert the cargo hangar into a low-cost passenger terminal.
Seepärast väitis Soome, et Finavia ja Airpro toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate investoritena, kui nad otsustasid rakendada odavlendude strateegiat ja muuta kaubaangaari odavlendude reisiterminaliks.
Finland argued that even if the financing of the refurbishment of T2 were considered State aid, it would be compatible on the basis of Article 107(3)(c) of the TFEU, as it complied with the compatibility criteria set out in the 2005 Aviation Guidelines.
Soome väitis, et isegi kui käsitada T2 renoveerimise rahastamist riigiabina, oleks see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv, sest vastas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivuse kriteeriumidele.
Finland argued further that the measures could be considered to meet objectives of general interest, which in its view related not only to the general-interest nature of airport operations, but also to the diversification of traffic connections in the region in a manner that met the needs of the residents and society.
Veel väitis Soome, et meetmeid võis käsitada üldise huvi eesmärke teenivatena, mille taga ei olnud Soome meelest mitte üksnes lennujaama tegevuse üldist huvi pakkuv olemus, vaid ka piirkonna liiklusühenduste mitmekesistamine viisil, mis vastas elanike ja ühiskonna vajadustele.
According to Finland, therefore, the alterations to T2 were proportional to their purpose and to the result achieved.
Soome väitel olid T2 kohandused seepärast proportsioonis nende eesmärgiga ja saavutatud tulemusega.
In addition, Finland stated that the operations of airports had special characteristics that needed to be taken into account.
Lisaks väitis Soome, et lennujaamade tegevusel on iseärasused, mida tuleks arvesse võtta.
For example TMP airport helped to improve mobility at more congested airports in accordance with the Union’s objective.
TMP lennujaam aitas näiteks parandada rohkem ülekoormatud lennujaamades liikuvust vastavalt liidu eesmärgile.
Operating TMP airport contributed to regionally balanced development in a sparsely populated country such as Finland.
TMP lennujaama käitamine aitas sellises hõredalt asustatud riigis nagu Soome kaasa piirkonna tasakaalustatud arengule.
In this regard, it was particularly important to safeguard traffic connections from the more remote regions in Finland to Europe, since other forms of transport were not a viable alternative.
Seoses sellega oli eriti tähtis tagada Soome äärepoolsemate alade lennuühendus Euroopaga, sest muud transpordiliigid ei olnud elujõuline alternatiiv.
The costs incurred for the construction of the terminal were proportional to the purpose as well as necessary.
Terminali ehituskulud olid proportsioonis eesmärgiga ning ka vajalikud.
On the basis of the business plans and the actual figures, the infrastructure in question had sufficient medium-term prospects for use.
Lähtudes äriplaanist ja tegelikest näitajatest, olid kõnealusel infrastruktuuril keskpikas perspektiivis piisavad kasutusväljavaated.
T2 was open in a fair and non-discriminatory manner to all airlines.
T2 oli avatud õiglasel ja mittediskrimineerival viisil kõikidele lennuettevõtjatele.
So far, however, no airline but Ryanair had shown interest in it.
Seni aga ei olnud ükski lennuettevõtja peale Ryanairi selle suhtes oma huvi üles näidanud.
According to Finland the infrastructure in question did not affect trade to an extent contrary to the interests of the Union.
Soome väitel ei mõjutanud kõnealune infrastruktuur kaubandust viisil, mis oleks vastuolus liidu huvidega.
TMP airport was small and therefore the impact of the measures at Union level was not significant.
TMP lennujaam oli väike ja seepärast ei olnud meetmete mõju liidu tasandil märkimisväärne.
In addition, the benefits of the measures for the region outweighed any negative impact at Union level.
Pealegi kaalus meetmete kasulikkus piirkonna seisukohast üles mis tahes kahjuliku mõju liidu tasandil.
The lease agreement between Finavia and Airpro for T2 at TMP airport
Finavia ja Airpro vahel TMP lennujaama T2 kohta sõlmitud rendileping
Finland indicated that on 23 February 2003 Finavia concluded a lease agreement with Airpro concerning T2 for the period between 1 April 2003 and 31 March 2013 (referred to also as ‘the lease agreement’).
Soome märkis, et Finavia sõlmis 23. veebruaril 2003 Airproga T2 kohta rendilepingu ajavahemikuks 1. aprill 2003 kuni 31. märts 2013 (edaspidi ka „rendileping”).
Even though Finavia originally paid for the costs of the refurbishment, Airpro would reimburse Finavia for these costs in its rent.
Ehkki renoveerimiskulud tasus algselt Finavia, peaks Airpro hüvitama Finaviale need kulud rendi maksmisel.
Finland also provided a copy of the lease agreement.
Soome esitas ka selle rendilepingu koopia.
Pursuant to the lease agreement, Airpro pays a monthly rent amounting to […] plus […] VAT for the use of the facilities.
Vastavalt rendilepingule maksab Airpro rajatiste kasutamise eest iga kuu renti […], millele lisandub käibemaks […].
Accordingly, the rent including VAT totals […] a month.
Sellest tulenevalt on rendisumma koos käibemaksuga kuus […].
The agreement provides that in addition to the basic rent the rent also includes the costs incurred for turning the cargo hangar into a low-cost passenger terminal, plus the related interest.
Lepingus on sätestatud, et peale põhirendi sisaldab see rent ka kulusid, mis tekkisid kaubaangaari muutmisel odavlendude reisiterminaliks, ja sellega seotud intressi.
Finland indicated that at the time of concluding the lease agreement, the alterations to T2 were still ongoing and the refurbishment costs of the terminal had to be estimated in order to determine the amount of rent.
Soome märkis, et rendilepingu sõlmimise ajal oli T2 kohandamine alles pooleli ja rendisumma kindlaksmääramisel tuli aluseks võtta hinnangulisi renoveerimiskulusid.
The costs were estimated at EUR 700000 and their monthly impact on the rent was expected to be approximately […].
Kulude suuruseks hinnati 700000 eurot ja nende prognoositavaks mõjuks igakuisele rendile umbes […].
In addition to the estimated refurbishment costs Finavia estimated that the costs of additional works and arrangements made after the commencement of the operations of T2 would be approximately […] and their monthly impact on the rent would be […].
Lisaks renoveerimiskulude hindamisele prognoosis Finavia, et pärast T2 kasutuselevõttu tehtavate lisatööde ja -korralduste kulud oleksid umbes […] ja nende mõju igakuisele rendile […].
In accordance with the calculations above, Airpro compensated Finavia for the costs incurred by the alterations to T2 with a monthly rent amounting to […].
Vastavalt nendele arvutustele hüvitas Airpro Finaviale T2 kohandamisel tehtud kulutused igakuise rendimaksega, mille suurus oli […].
Finland argued that the monthly rent paid by Airpro was not below the market price.
Soome väitis, et Airpro makstud igakuine rent ei jäänud allapoole turuhinda.
The rent paid by Airpro was actually higher than the rent paid by the previous tenant, DHL.
Airpro makstud rent oli tegelikult isegi suurem kui eelmise rentniku DHLi makstud rent.
DHL paid a monthly rent amounting to […] excluding VAT for the use of the facilities, which corresponded to approximately […] [10].
DHLi igakuine rent rajatiste kasutamise eest oli ilma käibemaksuta […], mis vastas umbes summale […] [10].
The share of VAT amounted to […], so the total monthly rent including VAT was […], which corresponded to approximately […].
Käibemaksu osa oli […], seega koos käibemaksuga oli igakuine rent […], mis vastas umbes summale […].
Finland noted further that without the implementation of the low-cost strategy and conversion of the cargo hangar into a low-cost terminal, T2 might have remained vacant, which would have encumbered the finances of TMP airport.
Veel märkis Soome, et kui odavlendude strateegiat ei oleks rakendatud ja kaubaangaari ei oleks muudetud odavlendude terminaliks, oleks T2 võinud jääda seisma tühjalt, mis oleks teinud TMP lennujaama rahalise olukorra keeruliseks.
The implementation of the low-cost strategy by Airpro and the agreement of 3 April 2003 between Airpro and Ryanair
Odavlendude strateegia rakendamine Airpro poolt ning 3. aprillil 2003 Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkulepe
As regards the implementation of the low-cost strategy by Airpro, Finland explained that discussions with airlines had started earlier.
Seoses odavlendude strateegia rakendamisega Airpro poolt selgitas Soome, et arutelud lennuettevõtjatega olid alanud varem.
There had been ongoing discussions for example with Ryanair for a few years before the decision was taken to implement a low-cost strategy at TMP airport.
Enne kui tehti otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat, olid toimunud mitme aasta vältel arutelud näiteks Ryanairiga.
According to Finland the letter sent by Airpro to a number of airlines inviting them to consider starting up operations at the low-cost terminal was only one part of the marketing strategy for T2.
Soome väitel oli kiri, mille Airpro saatis mitmele lennuettevõtjale ettepanekuga kaaluda odavlendude terminalis tegevuse alustamist, vaid üks osa T2 turundusstrateegiast.
Finland provided a copy of the marketing letter.
Soome esitas turundustegevuse osana saadetud kirja koopia.
The letter indicates the charges applicable at T2, such as the charge for ground handling and terminal use, the amount of which depends on the aircraft type used.
Kirjas olid esitatud T2 tasud, näiteks maapealse teeninduse ja terminali kasutamise tasud, mille suurus sõltus kasutatava lennuki tüübist.
In addition to the charges applicable at T2, the airlines are to pay the normal landing, terminal navigation and security charges.
Peale T2 tasude peavad lennuettevõtjad maksma tavapäraseid maandumis-, terminali navigatsiooni- ja julgestustasusid.
Finland provided a copy of the agreement with a period of validity of […] concluded between Airpro and Ryanair on 3 April 2003 (‘the agreement’).
Soome esitas koopia Airpro ja Ryanairi vahel 3. aprillil 2003 sõlmitud kokkuleppest (edaspidi „kokkulepe”), mille kehtivusaeg oli […].
The agreement sets out the operational and financial conditions under which Ryanair is to establish and operate commercial flights to and from T2 at TMP airport.
Kokkuleppes on sätestatud käitamis- ja finantstingimused, mille alusel peab Ryanair alustama ja käigus hoidma TMP lennujaama T2e saabuvaid ja sealt väljuvaid kommertslende.
The agreement took effect on the day after the signature of that agreement (i.e. 4 April 2003) and will end on […].
Kokkulepe jõustus päeval pärast sellele allkirjastamist (st 4. aprillil 2003) ja lõpeb […].
As summarised in the tables below the all-inclusive charge depends on the daily frequencies of Ryanair at the airport and on the year of the agreement: […]
Nagu allpool esitatud tabelitest selgub, sõltub kogutasu Ryanairi lendude igapäevasest sagedusest ja kokkuleppe täitmise aastast. […]
In the agreement, Ryanair commits itself to commencing operations at TMP airport with […] daily turnarounds.
Kokkuleppes kohustub Ryanair alustama tegevust TMP lennujaamas […] edasi-tagasilennuga päevas.
Furthermore Ryanair agrees to give […] notice of any reduction in the number of daily turnarounds at the airport.
Lisaks nõustub Ryanair eelnevalt teatama […], juhul kui vajadus teenindamise järele peaks vähenema.
Pursuant to the agreement Ryanair expected to generate approximately […] departing passengers at TMP airport during the first 12 months and approximately […] departing passengers during the following 12 months.
Vastavalt kokkuleppele oodatakse, et Ryanair toob esimesel 12 kuul TMP lennujaama umbes […] lahkuvat reisijat ja järgmisel 12 kuul umbes […] lahkuvat reisijat.
Airpro will operate a passenger service desk in a prime location in the main airport terminal (T1) and will provide reservations facility for Ryanair’s passengers.
Airpro hoiab töös reisijate teenindamise letti, mis asub heas asukohas lennujaama peaterminalis T1, ja pakub seal Ryanairi reisijatele broneerimisvõimalust.
Pursuant to the agreement Ryanair pays a commission to Airpro at the rate of […] for all Ryanair flights (excluding taxes, fees and other charges) sold by Airpro and paid by debit/credit card.
Vastavalt kokkuleppele maksab Ryanair Airprole vahendustasu […] kõikide Ryanairi lendude pealt (välja arvatud maksud ja tasud), mille Airpro on deebet- või krediitkaartide vahendusel müünud.
The agreement also provides for arrangements during the necessary maintenance of the runway at TMP airport during summer 2003, when the airport will be closed to all traffic.
Kokkuleppega on ette nähtud ka kord TMP lennujaama lennuraja vajalike hooldustööde ajaks 2003. aasta suvel, mil lennujaam liikluseks suletakse.
During this period the traffic of TMP airport will be diverted to Pori airport and Airpro will arrange bus transportation for Ryanair’s passengers.
Sel perioodil suunatakse TMP lennujaama liiklus Pori lennujaama ja Airpro korraldab Ryanairi reisijatele bussitranspordi.
According to Finland the agreement between Airpro and Ryanair was on commercial terms and did not involve State aid.
Soome väitel on Airpro ja Ryanairi vaheline kokkulepe sõlmitud ärilistel alustel ning sellega ei kaasne riigiabi.
Other airlines had also had the possibility to agree with Airpro on similar contractual terms and conditions to those obtained by Ryanair.
Ka teistel lennuettevõtjatel oli võimalus leppida Airproga kokku lepingutingimustes, mis sarnanesid Ryanairiga sõlmitud kokkuleppes sätestatud tingimustega.
For example the marketing brochure The Case for Tampere-Pirkkala Airport, which had been prepared for the 2004 trade fair, highlighted the fact that T2 was open to all operators, as at that time the terminal still had capacity available for two more airlines.
Näiteks 2004. aasta messi jaoks koostatud brošüüris „The Case for Tampere-Pirkkala Airport” rõhutati, et T2 oli avatud kõikidele käitajatele, kuna sel ajal oli terminal valmis vastu võtma veel kahte lennuettevõtjat.
Finland considered further that the charges paid by Ryanair at TMP airport were cost-based and generated an economic profit for Airpro’s and Finavia’s operations at TMP airport.
Järgmisena leidis Soome, et Ryanairi TMP lennujaamas makstud tasud olid kulupõhised ning tõid Airprole ja Finaviale TMP lennujaamas sisse majanduslikku tulu.
Airpro collected charges from Ryanair for services it provided and also for services provided by Finavia.
Airpro kogus Ryanairilt tasusid enda ja ka Finavia osutatud teenuste eest.
Airpro subsequently disbursed to Finavia the charges resulting from Ryanair’s operations at the airport pursuant to Finavia’s Aeronautical Information Publication (‘AIP’) [13].
Seejärel edastas Airpro tasud, mis Ryanair oli maksnud lennujaamas tegutsemise eest, Finavia avaldatava Soome lennundusteabe kogumiku [13] kohaselt Finaviale.
Any differences in charges were based on the nature and scale of the services concerned.
Tasude erinevused olid tingitud asjaomase teenuse laadist ja ulatusest.
Finland indicated that all airlines using TMP airport paid the same charges for services of the same quality.
Soome märkis, et kõik TMP lennujaama kasutanud lennuettevõtjad maksid sama kvaliteediga teenuste eest ühesuguseid tasusid.
For instance, the passenger charge collected for the services provided at T2 depended on the quality of the services provided at the terminal.
Näiteks T2s osutatud teenuste eest kogutud reisijatasu sõltus osutatud teenuste kvaliteedist.
Neither Finavia nor Airpro played any role in the collection of the passenger service charge marked on Ryanair’s air ticket, which was collected by Ryanair from its passengers.
Ryanairi lennupiletile märgitud reisija teenustasu kogumisel ei olnud Finavial ega Airprol mingit rolli, seda kogus oma reisijatelt Ryanair.
Contrary to the allegations of Blue1, Ryanair was not exempted from paying the passenger charge.
Vastupidiselt Blue1 väidetele, ei olnud Ryanair vabastatud reisijatasu maksmisest.
The fact that Airpro’s operations at T2 were profitable was evidence that Ryanair had to pay a charge for the services provided by Airpro.
Fakt, et Airpro tegevus T2s oli kasumlik, on tõend selle kohta, et Ryanair pidi maksma Airpro osutatud teenuste eest tasu.
Finavia collected the following charges from Ryanair through Airpro at TMP airport, amounting to […] in total:
Finavia kogus TMP lennujaamas Ryanairilt Airpro vahendusel järgmised tasud, mis olid kokku […]:
landing charge [14]: […]air navigation services charge: […]
maandumistasu [14]: […]aeronavigatsiooniteenuste tasu: […]
As regards the air traffic navigation charges, Finland stated that they depended on the weight of the aircraft, the length of the flight and the content of the services used.
Aeronavigatsiooni tasude kohta märkis Soome, et need sõltusid lennuki kaalust, lennu pikkusest ja kasutatud teenuste sisust.
Finavia’s profits also included an annual route charge [15], which amounted to approximately […] in 2006 and would increase with the additional frequencies operated by Ryanair.
Finavia kasum sisaldas ka marsruudi navigatsioonitasu, [15] mis oli 2006. aastal umbes […] ja mis suureneks Ryanairi lendude sagenemisega.
Finland explained further that in 2005 the operating benefit from Ryanair’s operations at TMP airport totalled […].
Lisaks selgitas Soome, et 2005. aastal tõi Ryanairi tegevus TMP lennujaamas kasu kokku […].
Finally, Finland argued that pursuant to the agreement, Ryanair had also committed itself to increasing traffic and to meeting the passenger targets indicated in the agreement.
Lõpetuseks väitis Soome, et Ryanair oli kokkuleppega võtnud endale ka kohustuse suurendada lennuliiklust ja saavutada kokkuleppes märgitud reisijatega seotud eesmärgid.
The Commission has received observations from four interested parties.
Komisjon sai märkusi neljalt huvitatud isikult.
Ryanair began its observations dated 16 November 2007 by stating that in its opinion the initiation of a formal investigation procedure was unfair and unnecessary.
Ryanair väitis oma 16. novembril 2007 esitatud märkustes esmalt seda, et tema arvates ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamine õiglane ega vajalik.
It also stated that it regretted that the Commission had not given Ryanair the possibility to participate in the preliminary examination.
Ta väljendas ka kahetsust selle üle, et komisjon ei olnud andnud Ryanairile võimalust osaleda esialgses uurimises.
On the substance of the case Ryanair was of the opinion that the Commission should have based itself on standard commercial arrangements and decided that the agreement complied with the market economy operator principle and hence did not involve State aid.
Juhtumi enda kohta märkis Ryanair, et tema arvates oleks komisjon pidanud tuginema tavapärastele ärikokkulepetele ning otsustama, et kõnealune kokkulepe on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja sellega ei kaasne riigiabi.
As in Ryanair’s opinion both Finavia and Airpro benefitted from its presence at TMP airport, both were acting as market economy operators and the financing of T2 was void of any aid.
Ryanair oli seda meelt, et tema kohalolek TMP lennujaamas tuli kasuks nii Finaviale kui ka Airprole, mõlemad ettevõtjad toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena ja T2 rahastamine ei kujutanud endast riigiabi.
As regards the development of the low-cost terminal at TMP airport, Ryanair explained that there were ongoing projects to differentiate services provided by airports in the Union in order to serve the needs of low-cost airlines and their passengers.
Seoses odavlendude terminali väljaarendamisega TMP lennujaamas selgitas Ryanair, et liidus olid pooleli projektid, mille eesmärk oli diferentseerida liidu lennujaamades pakutavaid teenuseid, et rahuldada odavlennuettevõtjate ja nende reisijate vajadusi.
The differentiated level of services provided by airports resulted in differentiated charges paid by airlines.
Lennujaamades pakutavate teenuste diferentseeritud tase tõi kaasa lennuettevõtjate makstavad diferentseeritud tasud.
TMP airport was among the first to follow the model of differentiated service levels at the same airport.
TMP lennujaam oli üks esimesi, kes pakkus ühes lennujaamas diferentseeritud tasemel teenuseid.
Ryanair confirmed that the airport operator Finavia had decided on the development of T2 on the basis of a sound business plan that was swiftly implemented and resulted in an increase in Finavia’s revenue.
Ryanair kinnitas, et lennujaama käitaja Finavia tugines T2 väljaarendamise otsuse langetamisel korralikule äriplaanile, mis viidi kiiresti ellu ja millega suurenesid Finavia tulud.
Therefore, Ryanair was of the opinion that the development of the low-cost terminal did not contain any elements of State aid towards Finavia’s activity at TMP airport.
Seepärast oli Ryanair arvamusel, et odavlendude terminali väljaarendamine ei sisaldanud Finavia TMP lennujaamas tegutsemisele suunatud riigiabi elemente.
With regard to the management of T2, Ryanair explained that competition between terminals at the same airport resulted in improved efficiency and reduced costs.
Seoses T2 haldamisega selgitas Ryanair, et konkurentsiga sama lennujaama terminalide vahel paranes tõhusus ja vähenesid kulud.
In Ryanair’s view, the higher efficiency standards at T2 improved the efficiency of T1 to the benefit of all airlines using the airport.
Ryanairi arvamuse kohaselt suurenes tänu T2 kõrgematele tõhususstandarditele T1 tõhusus, mis oli kasulik kõikidele lennujaama kasutanud lennuettevõtjatele.
To Ryanair’s knowledge, Airpro was renting the terminal on commercial terms.
Ryanari teada rentis Airpro terminali välja ärilistel tingimustel.
Finavia benefitted additionally from increased traffic at the airport and an increase in revenue from landing and air traffic control charges.
Lisaks tuli Finaviale kasuks lennuliikluse ning maandumis- ja lennujuhtimistasude alusel teenitud tulu suurenemine.
Consequently, in Ryanair’s view no State aid was involved in the commercial agreements between Finavia and Airpro with regard to the management of T2.
Seepärast ei kaasnenud ärikokkulepetega, mille Finavia ja Airpro T2 haldamise kohta sõlmisid, Ryanairi meelest mingit riigiabi.
As regards the agreement concluded between Ryanair and Airpro, Ryanair first stated that its business model was based on increasing efficiency, which was passed on to passengers in the form of lower air fares.
Ryanairi ja Airpro vahel sõlmitud kokkuleppe kohta ütles Ryanair kõigepealt seda, et tema ärimudel põhines tõhususe suurendamisel, mille mõju jõudis reisijateni väiksemate lennutasude näol.
The all-inclusive fee paid at TMP airport included all charges applicable to airlines at the airport.
TMP lennujaamas makstud kogutasu hõlmas kõiki tasusid, mida lennuettevõtjal tuli lennujaamas maksta.
The differentiated charges for the use of T2 were justified by the level of services provided.
T2 kasutamise eest nõutud diferentseeritud tasud olid põhjendatud pakutud teenuste tasemega.
With regard to the discount on airport charges related to the increase in frequencies, Ryanair argued that this was normal commercial behaviour applied in all industries.
Seoses lennujaamatasude vähendamisega, mis oli tingitud lendude sagenemisest, väitis Ryanair, et see oli normaalne äriline käitumine, mida kasutatakse kõikides valdkondades.
Most of the conditions of the agreement between Ryanair and Airpro at T2 were generally applicable to all airlines willing to fly from T2.
Enamik Ryanairi ja Airpro vahel T2 kohta sõlmitud kokkuleppe tingimustest olid üldiselt kohaldatavad kõikide lennuettevõtjate suhtes, kellel oleks olnud soov korraldada lende T2st.
Therefore, Ryanair was of the opinion that its agreement with Airpro was not selective.
Seepärast oli Ryanair seisukohal, et tema kokkulepe Airproga ei olnud valikuline.
Ryanair further argued that both Finavia and Airpro benefitted from its presence at TMP airport.
Veel väitis Ryanair, et nii Finaviale kui ka Airprole tuli tema kohalolek TMP lennujaamas kasuks.