natgillin/translations-raw huggingface dataset:
commercial confidentiality (e.g. business, professional or company secrets);’;
ärisaladus (nt äri-, kutseala- ja ettevõtte saladused);”;
documents access to which is restricted by virtue of the access regimes in the Member States, including cases whereby citizens or companies have to prove a particular interest to obtain access to documents;
dokumendid, millele juurdepääs on piiratud liikmesriikide juurdepääsukorraga, sealhulgas juhud, mil kodanikud ja ettevõtjad peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele;
(cb) parts of documents containing only logos, crests and insignia;
cb) dokumentide osad, mis sisaldavad ainult logosid, vappe ja sümboleid;
(cc) documents access to which is excluded or restricted by virtue of the access regimes on the grounds of protection of personal data, and parts of documents accessible by virtue of those regimes which contain personal data the re-use of which has been defined by law as being incompatible with the law concerning the protection of individuals with regard to the processing of personal data;’;
cc) dokumendid, millele juurdepääs on välistatud või piiratud juurdepääsukorraga isikuandmete kaitse tõttu, ning dokumentide osad, mis on selle korra alusel juurdepääsetavad ning sisaldavad isikuandmeid, mille taaskasutamine on õiguslikult määratletud sellise õigusakti rikkumisena, millega reguleeritakse üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel;”;
documents held by educational and research establishments, including organisations established for the transfer of research results, schools and universities, except university libraries and’;
selliste dokumentide suhtes, mis on haridus- ja teadusasutuste, sealhulgas teadusuuringute tulemuste edastamiseks loodud organisatsioonide, koolide ja ülikoolide, välja arvatud ülikoolide raamatukogude valduses, ning”;
documents held by cultural establishments other than libraries, museums and archives.’;
selliste dokumentide suhtes, mis on muude kultuuriasutuste kui raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses.”;
This Directive builds on and is without prejudice to access regimes in the Member States.’;
Käesolev direktiiv rajaneb liikmesriikide juurdepääsukordadel ega mõjuta nende kohaldamist.”;
in paragraph 4, the word ‘Community’ is replaced by the word ‘Union’.
lõikes 4 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”.
The following points are added to Article 2:
Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:
‘machine-readable format’ means a file format structured so that software applications can easily identify, recognize and extract specific data, including individual statements of fact, and their internal structure;
„masinloetav vorming” failivorming, mis on struktureeritud selliselt, et tarkvararakendused suudavad spetsiifilisi andmeid, sealhulgas üksikuid faktiväiteid, ja nende sisemist struktuuri kergelt tuvastada, ära tunda ja välja lugeda;
‘open format’ means a file format that is platform-independent and made available to the public without any restriction that impedes the re-use of documents;
„avatud vorming” platvormist sõltumatu failivorming, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks ilma dokumendi taaskasutamise piiranguteta;
‘formal open standard’ means a standard which has been laid down in written form, detailing specifications for the requirements on how to ensure software interoperability;
„ametlik avatud standard” kirjalikult kehtestatud standard, mis sisaldab üksikasjalikke nõudeid selle kohta, kuidas tagada andmehaldustarkvara koostalitlusvõimelisus;
‘university’ means any public sector body that provides post-secondary-school higher education leading to academic degrees.’.
„ülikool” kõik avaliku sektori organisatsioonid, mis pakuvad akadeemilise kraadi omandamiseni viivaid keskharidusjärgseid kõrgharidusprogramme.”
Subject to paragraph 2 Member States shall ensure that documents to which this Directive applies in accordance with Article 1 shall be re-usable for commercial or non-commercial purposes in accordance with the conditions set out in Chapters III and IV.
Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et dokumendid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi vastavalt artiklile 1, on ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.
For documents in which libraries, including university libraries, museums and archives hold intellectual property rights, Member States shall ensure that, where the re-use of such documents is allowed, these documents shall be re-usable for commercial or non-commercial purposes in accordance with the conditions set out in Chapters III and IV.’.
Kui tegemist on dokumentidega, mille intellektuaalomandi õigused kuuluvad raamatukogudele, sh ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele, tagavad liikmesriigid, et kui dokumentide taaskasutamine on lubatud, on need dokumendid ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.”
In the event of a negative decision, the public sector bodies shall communicate the grounds for refusal to the applicant on the basis of the relevant provisions of the access regime in that Member State or of the national provisions adopted pursuant to this Directive, in particular points (a) to (cc) of Article 1(2) or Article 3.
Eitava otsuse korral teatavad avaliku sektori asutused taotlejale keeldumise põhjused vastavalt liikmesriigis kehtivale juurdepääsukorrale või käesoleva direktiivi, eriti selle artikli 1 lõike 2 punktide a–cc või artikli 3 alusel vastu võetud siseriiklikele sätetele.
Where a negative decision is based on Article 1(2)(b), the public sector body shall include a reference to the natural or legal person who is the rightholder, where known, or alternatively to the licensor from which the public sector body has obtained the relevant material.
Kui eitava otsuse aluseks on artikli 1 lõike 2 punkt b, lisab avaliku sektori asutus viite õiguse füüsilisest või juriidilisest isikust omanikule, kui see on teada, või viite litsentsiandjale, kellelt avaliku sektori asutus on vastava materjali saanud.
Libraries, including university libraries, museums and archives shall not be required to include such a reference.
Raamatukogud, sh ülikoolide raamatukogud, muuseumid ja arhiivid ei ole kohustatud viidet lisama.
Any decision on re-use shall contain a reference to the means of redress in case the applicant wishes to appeal the decision.
Taaskasutamisalane otsus peab sisaldama viidet õiguskaitsevahenditele juhuks, kui taotleja soovib otsuse edasi kaevata.
The means of redress shall include the possibility of review by an impartial review body with the appropriate expertise, such as the national competition authority, the national access to documents authority or a national judicial authority, whose decisions are binding upon the public sector body concerned.’.
Õiguskaitsevahendid hõlmavad võimalust sellise sõltumatu asutuse poolseks läbivaatamiseks, kellel on asjakohased teadmised; kõnealusteks asutusteks võivad olla liikmesriigi konkurentsiamet, dokumentidele juurdepääsu eest vastutav liikmesriigi asutus või liikmesriigi kohtuasutus, kelle otsused on asjaomasele avaliku sektori asutusele siduvad.”
Available formats
Pakutavad vormid
Public sector bodies shall make their documents available in any pre-existing format or language, and, where possible and appropriate, in open and machine-readable format together with their metadata.
Avaliku sektori asutused teevad dokumendid kättesaadavaks mis tahes olemasolevas vormis või keeles ning, kui see on võimalik ja asjakohane, avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega.
Both the format and the metadata should, in so far as possible, comply with formal open standards.
Nii vorming kui ka metaandmed peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas ametlike avatud standarditega.
Paragraph 1 shall not imply an obligation for public sector bodies to create or adapt documents or provide extracts in order to comply with that paragraph where this would involve disproportionate effort, going beyond a simple operation.
Lõikest 1 ei tulene avaliku sektori asutustele kohustust luua või mugandada dokumente või anda dokumentidest väljavõtteid, et järgida kõnealust lõiget, kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mis ei ole pelgalt lihtsad toimingud.
On the basis of this Directive, public sector bodies cannot be required to continue the production and storage of a certain type of documents with a view to the re-use of such documents by a private or public sector organisation.’.
Käesoleva direktiivi alusel ei või avaliku sektori asutustelt nõuda teatavat liiki dokumentide koostamise ja säilitamise jätkamist selleks, et mõni era- või avaliku sektori organisatsioon saaks neid taaskasutada.”
Where charges are made for the re-use of documents, those charges shall be limited to the marginal costs incurred for their reproduction, provision and dissemination.
Kui dokumentide taaskasutamise eest võetakse tasu, piirduvad kõnealused tasud dokumentide paljundamisest, esitamisest ja levitamisest tulenevate piirkuludega.
Paragraph 1 shall not apply to the following:
Lõiget 1 ei kohaldata:
public sector bodies that are required to generate revenue to cover a substantial part of their costs relating to the performance of their public tasks;
avaliku sektori asutuste suhtes, kes peavad teenima tulu, et katta oluline osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisest tulenevatest kuludest;
by way of exception, documents for which the public sector body concerned is required to generate sufficient revenue to cover a substantial part of the costs relating to their collection, production, reproduction and dissemination.
erandina dokumentide suhtes, mille eest peavad asjaomased avaliku sektori asutused teenima piisavalt tulu, et katta oluline osa kõnealuste dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kuludest.
Those requirements shall be defined by law or by other binding rules in the Member State.
Nimetatud nõuded kehtestatakse liikmesriigi õigusega või muude siduvate eeskirjadega.
In the absence of such rules, the requirements shall be defined in accordance with common administrative practice in the Member State;
Selliste eeskirjade puudumise korral määratakse nõuded kindlaks vastavalt liikmesriigi üldisele haldustavale;
libraries, including university libraries, museums and archives.
raamatukogude, sh ülikoolide raamatukogude, muuseumide ja arhiivide suhtes.
In the cases referred to in points (a) and (b) of paragraph 2, the public sector bodies concerned shall calculate the total charges according to objective, transparent and verifiable criteria to be laid down by the Member States.
Lõike 2 punktides a ja b osutatud juhtudel arvutavad asjaomased avaliku sektori asutused tasu välja liikmesriikide kehtestatud objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel.
The total income of those bodies from supplying and allowing re-use of documents over the appropriate accounting period shall not exceed the cost of collection, production, reproduction and dissemination, together with a reasonable return on investment.
Dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestusperioodil kõnealuste asutuste saadav kogutulu ei tohi ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu.
Charges shall be calculated in line with the accounting principles applicable to the public sector bodies involved.
Tasu arvutatakse vastavalt asjaomaste avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavatele arvestuspõhimõtetele.
Where charges are made by the public sector bodies referred to in point (c) of paragraph 2, the total income from supplying and allowing re-use of documents over the appropriate accounting period shall not exceed the cost of collection, production, reproduction, dissemination, preservation and rights clearance, together with a reasonable return on investment.
Kui tasu võtavad lõike 2 punktis c osutatud avaliku sektori asutused, ei tohi dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestamisperioodil saadav kogutulu ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise, levitamise, säilitamise ja õiguste väljaselgitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu.
Charges shall be calculated in line with the accounting principles applicable to the public sector bodies involved.’.
Tasu arvutatakse vastavalt asjaomaste avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavatele arvestuspõhimõtetele.”
In the case of standard charges for the re-use of documents held by public sector bodies, any applicable conditions and the actual amount of those charges, including the calculation basis for such charges, shall be pre-established and published, through electronic means where possible and appropriate.
Avaliku sektori asutuse valduses olevate dokumentide taaskasutamise standardtasude puhul määratakse eelnevalt kindlaks ja avaldatakse, kui see on võimalik ja asjakohane, siis elektrooniliselt, tasu kohaldamise tingimused ja tasu tegelik summa, sealhulgas tasu arvutamise alus.
In the case of charges for the re-use other than those referred to in paragraph 1, the public sector body in question shall indicate at the outset which factors are taken into account in the calculation of those charges.
Kui tegemist on muude taaskasutamise tasudega kui lõikes 1 osutatud tasud, teatab asjaomane avaliku sektori asutus eelnevalt, milliseid tegureid võetakse nende tasude arvutamisel arvesse.
Upon request, the public sector body in question shall also indicate the way in which such charges have been calculated in relation to the specific re-use request.
Taotluse korral näitab kõnealune avaliku sektori asutus samuti seda, kuidas need tasud arvutati konkreetse taaskasutamistaotluse puhul.
The requirements referred to in point (b) of Article 6(2) shall be pre-established.
Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud nõuded määratakse eelnevalt kindlaks.
They shall be published by electronic means, where possible and appropriate.
Nad avalikustatakse võimaluse ja vajaduse korral elektroonilises vormis.
Public sector bodies shall ensure that applicants for re-use of documents are informed of available means of redress relating to decisions or practices affecting them.’.
Avaliku sektori asutused tagavad, et dokumentide taaskasutamise taotlejaid teavitatakse olemasolevatest õiguskaitsevahenditest seoses neid mõjutavate otsuste või tavadega.”
Public sector bodies may allow re-use without conditions or may impose conditions, where appropriate through a licence.
Avaliku sektori asutused võivad taaskasutamist lubada tingimusteta või kehtestada tingimusi, vajaduse korral litsentside abil.
These conditions shall not unnecessarily restrict possibilities for re-use and shall not be used to restrict competition.’.
Need tingimused ei tohi taaskasutamist põhjendamatult piirata ning neid ei tohi kasutada konkurentsi piiramiseks.”
Practical arrangements
Praktilised vahendid
Member States shall make practical arrangements facilitating the search for documents available for re-use, such as asset lists of main documents with relevant metadata, accessible where possible and appropriate online and in machine-readable format, and portal sites that are linked to the asset lists.
Liikmesriigid rakendavad praktilisi vahendeid taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide otsingu hõlbustamiseks, näiteks veebis ja masinloetavas vormingus, kui see on võimalik ja asjakohane, kättesaadavad sisuloetelud põhidokumentidest koos asjaomaste metaandmetega, ning portaalid, mis on seotud sisuloeteluga.
Where possible Member States shall facilitate the cross-linguistic search for documents.’.
Võimaluse korral hõlbustavad liikmesriigid dokumentide keeltevahelist otsingut.”
‘This paragraph shall not apply to digitisation of cultural resources.’;
„Käesolevat lõiget ei kohaldata kultuurivarade digiteerimise suhtes.”;
Notwithstanding paragraph 1, where an exclusive right relates to digitisation of cultural resources, the period of exclusivity shall in general not exceed 10 years.
Erandina lõikest 1 ei ületa kultuurivarade digiteerimisega seotud ainuõiguste kestus üldiselt kümmet aastat.
In case where that period exceeds 10 years, its duration shall be subject to review during the 11th year and, if applicable, every seven years thereafter.
Juhul kui see ajavahemik ületab kümmet aastat, vaadatakse selle kestus 11. aastal ja vajaduse korral pärast seda igal seitsmendal aastal läbi.
The arrangements granting exclusive rights referred to in the first subparagraph shall be transparent and made public.
Esimeses lõigus osutatud ainuõiguste kokkulepped peavad olema läbipaistvad ja need avalikustatakse.
In the case of an exclusive right referred to in the first subparagraph, the public sector body concerned shall be provided free of charge with a copy of the digitised cultural resources as part of those arrangements.
Kui kultuurivarade digiteerimiseks on antud esimeses lõigus osutatud ainuõigus, antakse asjaomasele avaliku sektori asutusele kokkuleppe osana digiteeritud kultuurivarade tasuta koopia.
That copy shall be available for re-use at the end of the period of exclusivity.’;
Kõnealune koopia tehakse ainuõiguste kestuse lõppemisel taaskasutamiseks kättesaadavaks.”;
Exclusive arrangements existing on 1 July 2005 that do not qualify for the exceptions under paragraph 2 shall be terminated at the end of the contract or in any event not later than 31 December 2008.’;
Ainuõiguste kokkulepped, mis on olemas 1. juulil 2005 ja mis ei kvalifitseeru lõikes 2 sätestatud erandiks, tuleb lõpetada lepingu kehtivuse lõppemisel või igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2008.”;
Without prejudice to paragraph 3, exclusive arrangements existing on 17 July 2013 that do not qualify for the exceptions under paragraphs 2 and 2a shall be terminated at the end of the contract or in any event not later than 18 July 2043.’.
Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, lõpetatakse 17. juulil 2013 olemas olevad ainuõiguste kokkulepped, mis ei kvalifitseeru lõikes 2 või 2a sätestatud erandiks, lepingu lõppemisel või igal juhul hiljemalt 18. juulil 2043.”
The Commission shall carry out a review of the application of this Directive before 18 July 2018 and shall communicate the results of that review, together with any proposals for amendments to this Directive, to the European Parliament and the Council.
Komisjon viib enne 18. juulit 2018 läbi käesoleva direktiivi kohaldamise läbivaatamise ning esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos võimalike direktiivi muutmise ettepanekutega.
Member States shall submit a report every 3 years to the Commission on the availability of public sector information for re-use and the conditions under which it is made available and the redress practices.
Liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel komisjonile aruande avaliku sektori valduses oleva taaskasutatava teabe kättesaadavuse, kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemise tingimuste ja õiguskaitsetavade kohta.
On the basis of that report, which shall be made public, Member States shall carry out a review of the implementation of Article 6, in particular as regards charging above marginal cost.
Aruanne avalikustatakse ja liikmesriigid viivad selle põhjal läbi artikli 6 rakendamise läbivaatamise, eriti piirkulusid ületava tasu võtmise osas.
The review referred to in paragraph 1 shall in particular address the scope and impact of this Directive, including the extent of the increase in re-use of public sector documents, the effects of the principles applied to charging and the re-use of official texts of a legislative and administrative nature, the interaction between data protection rules and re-use possibilities, as well as further possibilities of improving the proper functioning of the internal market and the development of the European content industry.’.
Lõikes 1 osutatud läbivaatamise objekt on eelkõige direktiivi reguleerimisala ja mõju, sealhulgas avaliku sektori dokumentide taaskasutamise suurenemise ulatus, tasu võtmise põhimõtete ja ametlike õigusloomeliste ja haldusdokumentide taaskasutamise mõju, andmekaitse-eeskirjade ja taaskasutusvõimaluste koostoime ning täiendavad võimalused siseturu nõuetekohase toimimise ja Euroopa infosisutööstuse arengu parandamiseks.”
By 18 July 2015, Member States shall adopt and publish the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. juuliks 2015.
They shall apply those measures from 18 July 2015.
Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 18. juulist 2015.
OJ C 191, 29.6.2012, p. 129.
ELT C 191, 29.6.2012, lk 129.
Position of the European Parliament of 13 June 2013 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 20 June 2013.
Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. juuni 2013. aasta otsus.
OJ C 81, E, 15.3.2011, p. 16.
ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 16.
OJ L 283, 29.10.2011, p. 39.
ELT L 283, 29.10.2011, lk 39.
OJ C 169, 15.6.2012, p. 5.
ELT C 169, 15.6.2012, lk 5.
Directive 2013/38/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/38/EL,
amending Directive 2009/16/EC on port State control
millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli
On 23 February 2006, the International Labour Organisation (ILO) adopted the Maritime Labour Convention, 2006 (MLC 2006), desiring to create a single, coherent instrument embodying as far as possible all up-to-date standards of existing international maritime labour Conventions and Recommendations, as well as the fundamental principles to be found in other international labour conventions.
Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) võttis 23. veebruaril 2006 vastu 2006. aasta meretöönormide konventsiooni (edaspidi „meretöönormide konventsioon”), soovides luua ühtse ja sidusa instrumendi, mis hõlmab võimalikult suurel hulgal kehtivate rahvusvaheliste meretöönormide konventsioonide ja soovituste ajakohaseid standardeid ning samuti muudes rahvusvahelistes tööd käsitlevates konventsioonides sisalduvaid aluspõhimõtteid.
Member States, when performing port State control inspections in accordance with Directive 2009/16/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on port State control [4] in relation to matters covered by Conventions which they have not yet ratified and which stipulate that every ship is subject to control by officers duly authorised when in a port of another contracting State or Party, should make every effort to comply with procedures and practices under those Conventions and should thus refrain from making reports relevant to port State control to the International Maritime Organisation (IMO) and/or the ILO.
Sadamariigi kontrollide puhul, mida tehakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli [4], peaksid liikmesriigid seoses nende poolt seni veel ratifitseerimata konventsioonide sätetega, mis näevad ette, et teise konventsiooniosalise riigi või konventsiooniosalise sadamas kontrollivad igat laeva nõuetekohaselt volitatud ametnikud, tegema kõik nendest oleneva, et järgida kõnealuste konventsioonide kohaseid menetlusi ja tavasid, ning peaksid seega hoiduma sadamariigi kontrolli raportite tegemisest Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile ja/või ILO-le.
Member States which have not yet ratified an international convention covered by Directive 2009/16/EC at the time of its entry into force should make every effort to establish similar conditions on board their ships in accordance with the requirements of that Convention.
Liikmesriigid, kes ei ole direktiiviga 2009/16/EÜ hõlmatud rahvusvahelist konventsiooni selle jõustumise ajaks veel ratifitseerinud, peaksid tegema kõik nendest oleneva, et luua oma laevadel tingimused, mis on kooskõlas kõnealuse konventsiooni nõuetega.