natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ministry of Development, Competitiveness and Shipping,
Arengu-, konkurentsi- ja meretranspordiministeerium,
General Directorate for International Economic Policy,
rahvusvahelise majanduspoliitika peadirektoraat,
GREECE
10563 Ateena
(Ministry for Production Recovery)
(tootmise taastamise strateegia ministeerium)
(Hungarian Trade Licencing Office)
(Ungari kaubanduslitsentside osakond)
1052 София БЪЛГАРИЯ Тел.
1052 София
1 105 63 Athens
1 Kornarou
HR-10000 Zagreb HRVATSKA
10000 Zagreb
Tel. +370 70664658, +370 70664808 Faks.
Tel: +370 70664658, +370 706 64 808
010096 București ROMÂNIA
010096 București
Commission Implementing Regulation (EU) No 1282/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1282/2013,
correcting the Polish language version of Regulation (EC) No 2508/2000 laying down the detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 104/2000 as regards operational programmes in the fisheries sector
millega parandatakse määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelset versiooni
Having regard to Council Regulation (EC) No 104/2000 of 17 December 1999 on the common organisation of the markets in fishery and aquaculture products [1], and in particular Article 9(5) and Article 10(4) thereof,
võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, [1] eriti selle artikli 9 lõiget 5 ja artikli 10 lõiget 4,
An error has occurred in Article 12 of the Polish language version of Commission Regulation (EC) No 2508/2000 of 15 November 2000 laying down the detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 104/2000 as regards operational programmes in the fisheries sector [2].
Komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelse versiooni artiklis 12 on ilmnenud viga [2].
Therefore a correction of the Polish language version is necessary.
Seepärast tuleb poolakeelset versiooni parandada.
Regulation (EC) No 2508/2000 should therefore be corrected accordingly.
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2508/2000 vastavalt parandada.
In order to eliminate the errors in the act being corrected as soon as possible, this Regulation should enter into force on the third day following that of its publication.
Selleks et parandatavas õigusaktis leiduvad vead võimalikult kiiresti kõrvaldada, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist.
Concerns only the Polish language version.
Muudatused kehtivad ainult poolakeelse versiooni kohta.
OJ L 289, 16.11.2000, p. 8.
EÜT L 289, 16.11.2000, lk 8.
Commission Regulation (EU) No 1283/2013
Komisjoni määrus (EL) nr 1283/2013,
correcting the French language version of Regulation (EC) No 865/2006 laying down detailed rules concerning the implementation of Council Regulation (EC) No 338/97 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein
millega parandatakse määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) prantsuskeelset versiooni
Having regard to Council Regulation (EC) No 338/97 of 9 December 1996 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein [1], and in particular Article 19(2), (3) and (4) thereof,
võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel, [1] eriti selle artikli 19 lõikeid 2, 3 ja 4,
There is an error in the French language version of Annex VII to Commission Regulation (EC) No 865/2006 of 4 May 2006 laying down detailed rules concerning the implementation of Council Regulation (EC) No 338/97 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein [2].
Komisjoni 4. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) [2] VII lisas on prantsuskeelses versioonis viga.
The error, which does not affect the validity of permits and certificates or permit and certificate applications, concerns the code assigned to the description of the specimen ‘Caviar’.
Viga, mis ei mõjuta lubade ja sertifikaatide või loa- ja sertifikaaditaotluste kehtivust, puudutab koodi, mis on määratud isendi „kaaviar” kirjeldamiseks.
Regulation (EC) No 865/2006 should therefore be corrected accordingly.
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 865/2006 vastavalt parandada.
Concerns only the French language version.
Parandused puudutavad ainult prantsuskeelset versiooni.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1284/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1284/2013,
Regulation (EU) No 1285/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013,
on the implementation and exploitation of European satellite navigation systems and repealing Council Regulation (EC) No 876/2002 and Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council
Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008
The aim of the European satellite navigation policy is to provide the Union with two satellite navigation systems, the system established under the Galileo programme and the EGNOS system ('the systems').
Euroopa satelliitnavigatsioonipoliitika eesmärk on anda liidule kaks satelliitnavigatsioonisüsteemi: EGNOS ja programmi Galileo raames loodud süsteem („süsteemid”).
These systems arise respectively from the Galileo and EGNOS programmes.
Need süsteemid on seotud vastavate programmidega Galileo ja EGNOS.
Each infrastructure consists of satellites and a network of ground stations.
Mõlemad infrastruktuurid koosnevad satelliitidest ja maapealsete jaamade võrgust.
The aim of the Galileo programme is to establish and operate the first global satellite navigation and positioning infrastructure specifically designed for civilian purposes, which can be used by a variety of public and private actors in Europe and worldwide.
Programmi Galileo eesmärk on rajada maailma esimene spetsiaalselt tsiviilotstarbeks ettenähtud satelliitnavigatsiooni ja -positsioneerimise infrastruktuur, mida saaksid kasutada erinevad avaliku ja erasektori esindajad nii Euroopas kui ka mujal maailmas.
The system established under the Galileo programme functions independently of other existing or potential systems, thus contributing amongst other things to the strategic autonomy of the Union, as emphasised by the European Parliament and the Council.
Programmi Galileo raames loodud süsteem toimib sõltumatult teistest olemasolevatest või potentsiaalselt loodavatest süsteemidest, aidates seeläbi muu hulgas kaasa liidu strateegilisele sõltumatusele, mida on rõhutanud Euroopa Parlament ja nõukogu.
The aim of the EGNOS programme is to improve the quality of open signals from existing global navigation satellite systems ('GNSS') as well as those from the open service offered by the system established under the Galileo programme, when they become available.
Programmi EGNOS eesmärk on parandada nii olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide („GNSS” – Global Navigation Satellite Systems) avatud signaali kvaliteeti kui ka programmi Galileo raames loodud süsteemi pakutavate teenuste kvaliteeti, kui need teenused muutuvad kättesaadavaks.
The services provided by the EGNOS programme should cover, as a priority, the Member States' territories geographically located in Europe, including for this purpose the Azores, the Canary Islands and Madeira.
Programmi EGNOS pakutav teenus peaks hõlmama esmajärjekorras liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, sel otstarbel sealhulgas Assoore, Kanaari saari ja Madeirat.
The European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions have consistently given their full support to the Galileo and EGNOS programmes.
Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee on programme Galileo ja EGNOS pidevalt ja täielikult toetanud.
Since the Galileo and EGNOS programmes are at an advanced development stage leading to systems in an exploitation phase, a specific legal instrument is required to meet their needs, particularly in terms of governance and security, to satisfy the requirement for sound financial management and to promote the use of the systems.
Kuna programmide Galileo ja EGNOS arendamine on jõudmas lõppjärku ning kasutusetapis süsteemideni, on vajalik kehtestada konkreetne õigusakt, mis vastaks eelkõige juhtimise ja turvalisuse osas nende vajadustele ning usaldusväärse finantsjuhtimise nõudele, ja edendaks süsteemide kasutamist.
The systems are infrastructures set up as trans-European networks of which the use extends well beyond the national boundaries of the Member States.
Süsteemid on üleeuroopaliste võrkudena loodud infrastruktuurid, mille kasutamine ulatub liikmesriikide piiridest palju kaugemale.
Furthermore, the services offered through these systems contribute to a wide range of economic and social activities, including the development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures.
Peale selle edendavad kõnealuste süsteemide kaudu osutatavad teenused mitmesuguseid majanduslikke ja ühiskondlikke tegevusi, arendades sealhulgas üleeuroopalisi võrke transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas.
They are also referred to in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled 'Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens'.
Samuti on neid nimetatud komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”.
Those programmes provide many advantages for the economy and citizens of the Union, whose cumulative value has been estimated at approximately EUR 130 billion in the period 2014-2034.
Programmid annavad liidu majandusele ja kodanikele palju eeliseid, mille koguväärtust on hinnatud umbes 130 miljardile eurole ajavahemikul 2014–2034.
A growing number of economic sectors, in particular transport, telecommunications, agriculture and energy, increasingly use satellite navigation systems.
Üha suurem arv majandussektoreid, eelkõige transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektor kasutavad järjest rohkem satelliitnavigatsioonisüsteeme.
Public authorities can also benefit from these systems in various areas such as emergency services, police, crisis management or border management.
Samuti saavad ametiasutused neid süsteeme tulemuslikult kasutada eri valdkondades, nagu hädaabiteenus, politsei, kriisiohjamine või piirihaldus.
Developing the use of satellite navigation brings enormous benefits to the economy, society and the environment.
Satelliitnavigatsioonisüsteemide kasutamise arendamine annab majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale tohutut kasu.
Such socio-economic benefits are broken down into three main categories:
Sotsiaal-majandusliku kasu saab jagada kolme põhikategooriasse:
direct benefits resulting from the growth of the space market, direct benefits resulting from the growth of the downstream market for GNSS-based applications and services, and indirect benefits resulting from the emergence of new applications in, or technology transfer to, other sectors, leading to new market opportunities in other sectors, productivity gains across industry and public benefits generated by a reduction in pollution or by improved levels of safety and security.
kosmoseturu kasvust tulenev otsene kasu, GNSSi-põhiste seadmete ja teenuste järelturu kasvust tulenev otsene kasu ja kaudne kasu, mis tuleneb uute rakenduste väljatöötamisest muudes valdkondades või tehnosiirdest muudesse sektoritesse, mis tekitavad uusi turuvõimalusi teistes sektorites, tootlikkuse suurenemist kogu tööstusharus ning kasu ühiskonnale saaste vähendamise ja kõrgema ohutuse ja julgeoleku kaudu.
It is therefore important that the Union support the development of applications and services based on the systems.
Seetõttu on oluline, et liit toetaks nendel süsteemidel põhinevate rakenduste ja teenuste arendamist.
This will allow the citizens of the Union to reap the benefits derived from the systems, and ensure that public confidence in the Galileo and EGNOS programmes is maintained.
See võimaldaks liidu kodanikel saada süsteemist kasu ja tagada üldsuse usaldus programmide Galileo ja EGNOS vastu.
The appropriate instrument to finance research and innovation activities relating to the development of GNSS-based applications is Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation ("Horizon 2020") established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [2].
Asjakohane vahend GNSSi-põhiste rakenduste arendamise alase teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamiseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 [2] loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm aastateks 2014–2020 (programm „Horisont 2020”).
However, a very specific upstream part of research and development activities should be financed from the budget allocated to the Galileo and EGNOS programmes under this Regulation, where such activities concern fundamental elements such as Galileo-enabled chipsets and receivers, which will facilitate the development of applications across different sectors of the economy.
Siiski tuleks käesoleva määruse alusel programmidele Galileo ja EGNOS eraldatud eelarvest rahastada teadus- ja arendustegevuse väga spetsiifilist alusosa, mis puudutab põhielemente, nagu Galileo-põhised kiipseadmed või vastuvõtjad, mis võimaldavad arendada rakendusi erinevates majandussektorites.
Such financing should nevertheless not jeopardise the deployment or exploitation of the infrastructures established under the programmes.
Kõnealuse rahastamisega ei tohiks aga ohustada programmide raames rajatud infrastruktuuri kasutuselevõtmist ja kasutamist.
Given the increasing use of satellite navigation across a great number of fields of activity, an interruption in the supply of services could lead to significant harm to modern society and result in losses for many economic operators.
Arvestades satelliitnavigatsiooni üha suuremat kasutamist paljudes tegevusvaldkondades, võib teenuste katkemine tekitada tänapäeva ühiskonnas olulist kahju ja tuua paljudele majandustegevuses osalejatele kahjumit.
In addition, due to their strategic aspect, satellite navigation systems are sensitive infrastructures, that could be susceptible to malicious use.
Peale selle on satelliitnavigatsioonisüsteemid oma strateegilisuse tõttu tundlikud infrastruktuurid, mida võidakse kasutada pahatahtlikel eesmärkidel.
These factors could affect the security of the Union, its Member States and its citizens.
Need asjaolud võivad ohustada liidu ja liikmesriikide ning nende kodanike julgeolekut.
Security requirements should therefore be taken into account in the design, development, deployment and exploitation of the infrastructures established under the Galileo and EGNOS programmes in accordance with standard practices.
Seetõttu peaks programmide Galileo ja EGNOS raames loodud infrastruktuuride kavandamisel, arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel kooskõlas standardtavadega võtma arvesse julgeolekunõudeid.
The associated ground-based infrastructure should be developed and operated accordingly.
Süsteemiga seotud maapealset infrastruktuuri tuleks vastavalt arendada ja käitada.
However, such extension to other regions of the world should not be financed by the budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes under Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 [3] and should not delay the extension of the coverage throughout the Member States' territories geographically located in Europe.
Siiski ei tohiks laienemist muudesse maailma piirkondadesse rahastada programmidele Galileo ja EGNOS nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 [3] alusel eraldatavatest eelarveassigneeringutest ning see ei tohiks põhjustada viivitusi kohaldamisala laiendamisel kogu liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvale territooriumile.
The original design of the Galileo safety-of-life service as provided for in Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council [4] has been re-profiled to ensure its interoperability with other GNSS, to respond effectively to safety-of-life user needs and to reduce the complexity, risks and costs of the required infrastructure.
Galileo ohutusteenuse algset kuju, mis nähti ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2008 [4], on muudetud, et tagada koostalitlusvõime muude GNSSi süsteemidega, vastata tulemuslikult ohutusteenuse kasutajate vajadustele ning vähendada vajaliku infrastruktuuri keerukust, riske ja kulusid.
To maximise the take-up of the EGNOS safety-of-life service, it should be provided without direct user charge.
Programmi EGNOS ohutusteenuse võimalikult ulatuslikuks kasutuselevõtuks tuleks seda pakkuda ilma otsese kasutajatasuta.
The Galileo public regulated service (PRS) should also be offered free of charge to the following PRS participants, within the meaning of Decision No 1104/2011/EU of the European Parliament and the Council [5]:
Programmi Galileo avalikku reguleeritud teenust tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1104/2011/EL [5] artikli 2 tähenduses pakkuda tasuta järgmistele avaliku reguleeritud teenuse kasutajatele:
Member States, the Council, the Commission, the European External Action Service ("EEAS") and duly authorised Union agencies.
liikmesriigid, nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõuetekohaselt volitatud liidu ametid.
The absence of charges should not be understood to affect the provisions regarding the costs of the functioning of a competent PRS authority as laid down in Decision No 1104/2011/EU.
Tasuta pakkumist ei tohiks käsitleda otsuses nr 1104/2011/EL sätestatud pädeva avaliku reguleeritud teenuse ameti tegevuskulude sätete kohaldamist mõjutavana.
In order to optimise the use of the services provided, the systems, networks and services emerging from the Galileo and EGNOS programmes should be compatible and interoperable with one another and, insofar as possible, with other satellite navigation systems and with conventional means of radio navigation where such compatibility and interoperability is laid down in an international agreement, without prejudice to the objective of strategic autonomy.
Et optimeerida osutatavate teenuste kasutamist, peaksid programmidega Galileo ja EGNOS seotud süsteemid, võrgud ja teenused olema ühilduvad ja koostalitlusvõimelised nii omavahel kui võimaluse korral ka teiste satelliitnavigatsioonisüsteemide ja tavapäraste satelliitnavigatsioonivahenditega, kui ühilduvus ja koostalitusvõime on sätestatud rahvusvahelises lepingus, mis ei piira strateegilise autonoomsuse eesmärgi järgimist.
Since the Union is responsible, in principle, for financing the Galileo and EGNOS programmes in full, provision should be made for the Union to own all tangible and intangible assets created or developed under those programmes.
Kuivõrd programme Galileo ja EGNOS rahastab täielikult liit, tuleks sätestada, et liit on kogu nende programmide raames loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik.
In order to comply fully with any fundamental rights relating to ownership, the necessary arrangements should be made with existing owners, particularly with respect to essential elements of the infrastructures and their security.
Selleks et oleks täielikult tagatud kõikidest omandiga seotud põhiõigustest kinnipidamine, tuleks jõuda vajalike kokkulepeteni praeguste omanikega, eriti nendes osades, mis on infrastruktuuride ja nende turvalisuse jaoks kõige olulisemad.
It should be understood that the provisions on ownership of intangible assets laid down in this Regulation do not cover intangible rights that are not transferable under relevant national laws.
Immateriaalse vara omandiõigusega seotud käesoleva määruse sätted ei hõlma immateriaalseid õigusi, mis ei ole asjaomase siseriikliku õiguse alusel üleantavad.
Such ownership by the Union should be without prejudice to the possibility for the Union, in accordance with this Regulation and where it is deemed appropriate on the basis of a case-by-case assessment, to make those assets available to third parties or to dispose of them.
Liidu omandiõigus ei mõjuta liidu võimalust teha need varad kättesaadavaks kolmandatele isikutele või need võõrandada kooskõlas käesoleva määrusega juhul, kui seda peetakse iga üksikjuhtumi kohta koostatava hinnangu põhjal asjakohaseks.
In particular, the Union should be able to transfer the ownership of or license the intellectual property rights arising from work under the Galileo and EGNOS programmes to third parties.
Eelkõige peaks liidul olema võimalik programmide Galileo ja EGNOS raames tehtud tööst tulenevaid intellektuaalomandiõigusi kolmandatele isikutele loovutada või litsentsida.
In order to facilitate the market uptake of satellite navigation, there is a need to ensure that third parties can make optimum use in particular of the intellectual property rights arising from the Galileo and EGNOS programmes which belong to the Union, including at social and economic level.
Et hõlbustada satelliitnavigatsiooni vastuvõttu turgudel, tuleks tagada, et kolmandatel isikutel oleks optimaalsed võimalused kasutada eelkõige programmidest Galileo ja EGNOS tulenevaid ja liidule kuuluvaid intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas sotsiaal-majanduslikul tasandil.
Assets created or developed outside the Galileo and EGNOS programmes are not affected by the provisions on ownership laid down in this Regulation.
Väljaspool programme Galileo ja EGNOS loodud või arendatud vara käesolevas määruses sätestatud omandisätted ei puuduta.
However, such assets might, on occasion, be relevant to the performance of the programmes.
Kuid niisugune vara võib olla programmide toimimiseks oluline.
In order to encourage the development of new technology outside the Galileo and EGNOS programmes, the Commission should encourage third parties to draw its attention to relevant intangible assets and should, where it would be beneficial to the programmes, negotiate terms as to the appropriate use thereof.
Et ergutada uue tehnoloogia arendamist väljaspool programme Galileo ja EGNOS, peaks komisjon julgustama kolmandaid isikuid pöörama tähelepanu niisugustele olulistele immateriaalsetele varadele ja kui see oleks programmide jaoks kasulik, kokku leppima nende asjakohase kasutamise tingimustes.
The deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme should be entirely financed by the Union.
Programmi Galileo kasutuselevõtuetappi ja kasutusetappi ning programmi EGNOS kasutusetappi peaks täielikult rahastama liit.
However in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council [6], the Member States should be able to provide additional funding to the Galileo and EGNOS programmes or a contribution in kind, on the basis of appropriate agreements, in order to fund additional programme elements relating to the potential particular objectives of the Member States concerned.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 966/2012 [6], peaksid liikmesriigid saama anda asjakohaste lepingute alusel programmidesse Galileo ja EGNOS täiendava rahalise või mitterahalise panuse, et rahastada täiendavaid programmielemente, mis on seotud asjaomaste liikmesriikide võimalike erieesmärkidega.
Third countries and international organisations should also be able to contribute to the programmes.
Samuti peaksid saama programmidesse panustada kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.