natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Welcomes Special Report No 2/2012 that focuses on the financial engineering measures co-financed by the European Regional Development Fund (ERDF) during the 2000-2006 and the 2007-2013 programming periods;
väljendab heameelt kontrollikoja eriaruande nr 2/2012 üle, milles keskendutakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) kaasrahastatud finantskorraldusvahenditele programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013;
acknowledges that Special Report No 2/2012 informs on the efficiency and effectiveness of the financial engineering measures co-financed by the ERDF and is based on an audit sample of projects in the United Kingdom, Germany, Slovakia, Hungary and Portugal;
tunnustab, et eriaruandes nr 2/2012 antakse teavet ERFi kaasrahastatud finantskorraldusvahendite mõjususe ja tõhususe kohta ning see põhineb Ühendkuningriigi, Saksamaa, Slovakkia, Ungari ja Portugali projektide auditivalimil;
Is of the opinion that such an audit report would be of great value also at the end of the 2007-2013 programming period, enabling further conclusions regarding performance of financial instruments (FIs) for small and medium-sized enterprises (SMEs) co-financed by the ERDF;
on arvamusel, et selline auditiaruanne oleks väga väärtuslik ka programmitöö perioodi 2007–2013 lõpus, võimaldades teha uusi järeldusi ERFi kaasrahastatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisvahendite tulemuslikkuse kohta;
considers also that the drafting of such a report at the end of that period will make it possible to avoid repeating errors, while at the same time increasing the effectiveness and efficiency of future financial engineering measures co-funded by the ERDF;
on ühtlasi seisukohal, et kui nimetatud perioodi lõpus selline aruanne koostada, oleks tänu sellele võimalik vältida korduvaid vigu ning suurendada ERFi kaasrahastatavate tulevaste finantskorraldusmeetmete mõjusust ja tõhusust;
Stresses that SMEs are the backbone of the Union’s economy, generating employment, innovation and wealth;
rõhutab, et VKEd on liidu majanduse nurgakivi, sest nad loovad töökohti, innovatsiooni ja jõukust;
notes, however, that SMEs may suffer from financing gaps, in that they cannot obtain access to the type and the amount of finance they need at a given time;
märgib siiski, et VKEde tegutsemist võivad raskendada rahastamislüngad, st teatud faasis ei anta neile vajalikku liiki ja vajalikus mahus rahastamist;
Recognises that at the time of fiscal constraint and reduced lending capacity of the private sector, SMEs and in particular micro-enterprises have been the most affected and should accordingly be targeted with strengthened Union support to continue generating employment, innovation and growth;
tunnistab, et eelarvepiirangute ja erasektori laenuvõtmise võime vähenemise ajal on kõige rohkem kannatanud VKEd ja eelkõige mikroettevõtted ning neile tuleks seetõttu anda rohkem liidu toetust, et jätkuks töökohtade loomine, innovatsioon ja majanduskasv;
notes that particular attention must be given to SMEs generating sustainable development at local level and that cohesion policy, as the major investment instrument for convergence and sustainable development of the whole Union, is one of the two main Union support channels for SMEs;
märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata VKEdele, kes tagavad kohalikul tasandil säästva arengu, ja et ühtekuuluvuspoliitika kui peamine lähenemise ja jätkusuutliku arengu edendamise vahend kogu liidus on üks kahest peamisest kanalist, mille kaudu liidu toetus VKEdeni jõuab;
stresses, therefore, that the use of FIs in cohesion policy in relation to the SMEs should be reinforced in the future as it can guarantee revolving funds, foster public-private partnerships and achieve a multiplier effect with the Union budget;
toonitab seetõttu, et rahastamisvahendite kasutamist ühtekuuluvuspoliitikas seoses VKEdega tuleks edaspidi tugevdada, kuna sellega saab tagada käibefondid, edendada avaliku ja erasektori partnerlusi ning saavutada liidu eelarve mitmekordistav mõju;
Recalls that to support entrepreneurship, the Union implements its enterprise policy and its cohesion policy mainly using grants but progressively more through FIs in the ERDF framework;
tuletab meelde, et ettevõtluse toetamiseks viib liit ellu oma ettevõtlus- ja ühtekuuluvuspoliitikat, kasutades selleks peamiselt toetusi, kuid järjest rohkem ka ERFi raames eraldatavaid rahastamisvahendeid;
notes that the FIs are repayable and revolving thereby ensuring that successive waves of SMEs can benefit;
võtab teadmiseks, et rahastamisvahendid on tagasimakstavad ja kapitali taaskasutavad, tagades seeläbi VKEdele järjepideva rahalise toetuse;
Recognises that the implementation of access to finance programmes requires the active involvement of financial intermediaries, which transform public funds into FIs for SMEs;
tunnistab, et rahastamisprogrammidele juurdepääsu elluviimiseks on vaja aktiivselt kaasata finantsvahendajaid, kes muundavad avaliku sektori rahalised vahendid VKEde rahastamisvahenditeks;
notes that additional funds provided by the private sector may be added to the public funding, increasing the total amount available for investments in SMEs;
märgib, et avaliku sektori rahalisi vahendeid võib täiendada erasektori lisavahenditega, mis suurendavad VKEdesse investeerimiseks saadaval olevat kogusummat;
notes that this action is commonly defined as the leverage effect or the multiplier effect;
märgib, et sellist tegevust määratletakse tavaliselt finantsvõimendusena või mitmekordistava mõjuna;
Stresses that lack of access to finance has led to a fall in the number of start-ups, which means that the role of FIs co-funded by the ERDF in stimulating entrepreneurship is assuming ever increasing importance;
rõhutab, et rahastamisvõimaluste puudumise tõttu on idufirmade arv vähenenud, mis tähendab seda, et ERFi kaasrahastatavad rahastamisvahendid muutuvad ettevõtluse soodustamisel järjest tähtsamaks;
Recalls that the Court of Auditors’ audit focused on the financial engineering measures co-financed by the ERDF during the 2000-2006 and the 2007-2013 programming periods and that the audit findings are based on a direct review of a sample of projects and on an examination of the Commission and Member States’ management, monitoring and information systems;
tuletab meelde, et kontrollikoja auditis keskenduti ERFi poolt programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 kaasrahastatud finantskorraldusvahenditele ja et auditileiud põhinevad projektide valimi otsesel läbivaatamisel ning komisjoni ja liikmesriikide juhtimis-, järelevalve- ja teabesüsteemide kontrollimisel;
Notes that the Court of Auditors focused its audit in three main types of FIs:
märgib, et kontrollikoda keskendus oma auditis kolme peamist tüüpi rahastamisvahenditele:
equity, loan and guarantee instruments;
omakapitali-, laenu- ja tagatisvahendid;
notes that they are all eligible instruments for ERDF co-financing, but must comply with Union and national eligibility rules;
märgib, et need kõik on ERFi kaasrahastamiseks kõlblikud, kuid peavad vastama liidu ja liikmesriikide rahastamiskõlblikkuse eeskirjadele;
reiterates that the main objective of the audit was to assess whether ERDF spending on financial engineering measures for SMEs had been effective and efficient;
kinnitab, et auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas ERFi kulutused VKEde finantskorraldusvahenditele on olnud mõjusad ja tõhusad;
Welcomes the Court of Auditors’ findings and recommendations regarding financing gap assessment;
väljendab heameelt kontrollikoja leidude ja soovituste üle, mis puudutavad rahastamislünkade hindamist;
notices that in the legislative proposal [19] for the next programming period such assessment is made obligatory in the form of an ex ante assessment;
märgib, et järgmist programmitöö perioodi käsitlevas seadusandlikus ettepanekus [19] on selline hindamine tehtud kohustuslikuks ja peab toimuma eelhindamisena;
calls on the Commission to introduce relevant requirements, including quantified benchmarks, regarding the role and application of the ex ante assessment into the relevant regulation as part of the basic act;
kutsub komisjoni üles lisama asjaomasesse määrusesse alusakti osana vastavad nõuded, sealhulgas kvantitatiivsed võrdlusalused, mis käsitlevad eelhindamise rolli ja kasutamist;
considers that the issue of revolving provisions should also be tackled in the legislative proposal for the next programming period;
on seisukohal, et vahendite taaskasutamist puudutavate sätete küsimust tuleks järgmist programmitöö perioodi käsitlevas seadusandlikus ettepanekus samuti käsitleda;
Notes that Structural Funds regulations allow establishing a preference for the private sector compared to the public;
märgib, et struktuurifondide määrused võimaldavad erasektori eeliskohtlemist võrreldes avaliku sektoriga;
invites the Commission to find appropriate justification for this privileged position, inasmuch as this treatment could limit the ability to repossess the excess funds and the possibility to allocate them to other SMEs;
kutsub komisjoni üles erasektori eelisseisundit asjakohaselt põhjendama, sest selline käitumine võib piirata suutlikkust nõuda tagasi kõik liigsed vahendid ja võimalust need teistele VKEdele ümber jagada;
Is concerned that the Court of Auditors found that the effectiveness and efficiency of measures were hampered by the following important shortcomings:
on mures selle pärast, et kontrollikoda leidis, et meetmete mõjusust ja tõhusust takistasid järgmised olulised puudused:
the SME financing gap assessments, if available, suffered from significant shortcomings and such gap assessments were not systematically made public,
kättesaadavates VKEde rahastamislünkade hinnangutes esines tõsiseid puudusi ja neid hinnanguid ei avaldatud korrapäraselt;
the Structural Funds regulations, originally designed for grants, contain important weaknesses, as they do not address the specificities of FIs,
algselt toetuste andmiseks kavandatud struktuurifondide määrused sisaldavad olulisi puudusi, kuna neis ei käsitleta rahastamisvahendite eripärasid;
before funds reach SMEs, delays were significant and, compared with other Union programmes for SMEs, the ERDF’s ability to leverage in private investments was poor;
enne rahaliste vahendite VKEdeni jõudmist esines olulisi viivitusi ja teiste VKEdele suunatud ELi programmidega võrreldes puudub ERFil rahuldav võime erasektori investeeringute abil finantsvõimenduse tekitamiseks;
Recalls also that in its opinion on innovative financial instruments in the context of the next Multiannual Financial Framework [20], Parliament’s Committee on Regional Development called for guaranteeing immediate clarity, simplicity and transparency of the FI legal framework and coherent legal reference to definitions of FIs;
tuletab samuti meelde, et oma arvamuses uudsete rahastamisvahendite kohta seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga [20] nõudis Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjon rahastamisvahendite õigusraamistiku kohese selguse, lihtsuse ja läbipaistvuse tagamist ning ühtset mõistetele viitamist rahastamisvahendeid käsitlevates õigusaktides;
Notes with concern that the previous annual implementation reports, monitoring committees and operational program indicators have been considered as inadequate or inappropriate to the targets and purposes of FIs;
võtab murega teadmiseks, et varasemaid iga-aastasi rakendamisaruandeid, järelevalvekomiteesid ja rakenduskavade näitajaid on peetud rahastamisvahendite eesmärkide ja ülesannete täitmiseks ebapiisavateks või mittesoovitavateks;
welcomes the developments in the reporting and monitoring activity registered with JEREMIE;
tunneb heameelt algatuse JEREMIE raames tuvastatud aruandluse ja järelevalvetegevuse edusammude üle;
Regrets that at the level of the holding funds, the Court of Auditors did not come across significant leverage from the private sector for both the 2000-2006 and 2007-2013 programming periods;
peab kahetsusväärseks, et valdusfondide tasandil ei tuvastanud kontrollikoda ei programmitöö perioodil 2000–2006 ega 2007–2013 märkimisväärset erasektoripoolset finantsvõimendust;
is surprised that there are typically no explicit leverage requirements in the funding agreements between the Managing Authorities and the financial intermediaries, except for certain equity funds, which had binding leverage requirements for private co-investors;
avaldab imestust selle üle, et korraldusasutuste ja finantsvahendajate vahelistes rahastamislepingutes puuduvad tavaliselt selged finantsvõimendusele esitatavad nõuded, välja arvatud teatavate omakapitalifondide puhul, millel olid erasektori kaasrahastajatele siduvad finantsvõimendusnõuded;
Supports the Court of Auditors’ call for a clearer definition of the concept of leverage in FIs;
toetab kontrollikoja nõudmist, et rahastamisvahendite finantsvõimenduse kontseptsioon oleks selgemalt määratletud;
stresses, none the less, that in the light of the pressure to deliver higher leverage, it is important to recall that FIs in cohesion policy are generally financing projects in less developed regions and regions with economic difficulties, with the aim of improving situations of market failure and sub-optimal investment, thus FIs in cohesion policy do not only focus on short-term profitability but also on high socioeconomic benefits, especially at regional and local level;
rõhutab siiski, et arvestades survet saavutada kõrgem finantsvõimendus, on oluline meelde tuletada, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditest rahastatakse tavaliselt projekte vähemarenenud piirkondades ja majandusraskustega piirkondades, eesmärgiga parandada olukorda turutõrgete ja mitteoptimaalse investeerimise korral, mistõttu ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendid ei ole suunatud mitte ainult lühiajalise kasumlikkuse, vaid ka suure sotsiaalmajandusliku kasu saamisele eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
points at multi-level governance and shared management in design and delivery of the programmes as the fundamental concepts behind cohesion policy that enable regional and national authorities to partake in planning and implementation of programmes;
juhib tähelepanu sellele, et mitmetasandiline valitsemine ja liikmesriikidega programmide kavandamisel ja täitmisel tehtav koostöö on ühtekuuluvuspoliitika aluspõhimõtted, mis võimaldavad piirkondlikel ja riikide ametiasutustel osaleda programmide planeerimises ja rakendamises;
stresses, therefore, that the legislative framework needs to maintain a certain level of flexibility also when it comes to definitions and requirements of leverage effect;
toonitab seetõttu, et õigusraamistikus tuleb säilitada teatud paindlikkus ka finantsvõimenduse määratlemise ja nõuete osas;
Recognises the potential of innovative financial engineering instruments to build up capital and enhance investments, as opposed to grants consistently perceived to be excessively cumbersome and bureaucratic by their beneficiaries;
tunnistab uuenduslike finantskorraldusvahendite potentsiaali kapitali kasvatamisel ja investeeringute tõhustamisel, erinevalt toetustest, mida toetuste saajad peavad sageli üleliia tülikateks ja bürokraatlikeks;
stresses that financial engineering instruments could play an important role in achieving the Europe 2020 Strategy’s objectives by attracting funding from other investors in areas of strong Union’s interest;
rõhutab, et finantskorraldusvahenditel võiks olla oluline osa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel, sest nad aitavad leida muudelt investoritelt vahendeid liidule suurt huvi pakkuvates valdkondades;
Further notes that for equity and loan instruments, the Court of Auditors found that the leverage achieved has not been significant and lower than comparator benchmarks;
märgib ka seda, et omakapitali- ja laenuvahendite puhul leidis kontrollikoda, et saavutatud finantsvõimendus on olnud vähene ja võrdlusalustega võrreldes väiksem;
notes with satisfaction that for guarantee instruments, in contrast, leverage was higher;
märgib rahuloluga, et tagatisvahendite puhul oli finantsvõimendus vastupidiselt kõrgem;
Calls on the Commission to take action, without delay, regarding the findings of the Court of Auditors;
nõuab, et komisjon võtaks kontrollikoja auditileidudega seoses viivitamata meetmeid;
considers particularly important that, in the future, the ERDF’s ability to leverage in private investments that match public contributions is increased;
peab eriti oluliseks, et tulevikus suureneks ERFi võimalused võimendada avaliku sektori investeeringutega sobivaid erasektori investeeringud;
Is concerned at the widespread delays in Member States in SMEs obtaining access to finance;
väljendab muret ulatuslike viivituste pärast liikmesriikides seoses VKEde juurdepääsuga rahastamisele;
calls on the Commission and Managing Authorities to avoid delays in delivering SME access to finance mainly with origin in administrative, legal, organisational or strategic reasons;
kutsub komisjoni ja korraldusasutusi üles vältima peamiselt haldus-, õigus-, organisatsioonilistest või strateegilistest põhjustest tulenevaid viivitusi VKEdele juurdepääsu andmisel rahastamisele;
regrets that for Managing Authorities this entails that the alternative, using grants for SMEs, becomes more attractive;
peab kahetsusväärseks, et korraldusasutuste seisukohast tähendab see seda, et alternatiiv – VKEdele toetuse andmine – muutub atraktiivsemaks;
Urges the Commission to submit an integrated, clarifying proposal as soon as possible on the problems caused by the current range of definitions of SMEs, which vary in the Union according to the different purposes or objectives, and to propose possible ways of remedying the situation;
nõuab tungivalt, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti tervikliku, selgitava ettepaneku, kus käsitletakse probleeme, mis tulenevad sellest, et liidus on praegu käibel mitmesuguseid VKEde määratlusi vastavalt eri otstarbele ja eesmärkidele, ja pakuks välja võimalikke viise selle olukorra lahendamiseks;
Deplores that, in some cases, information on management costs borne by the SMEs was not available or was not reliable;
taunib asjaolu, et teatud juhtudel ei olnud teave VKEde halduskulude kohta kättesaadav või usaldusväärne;
invites the competent authorities to improve the current situation and to provide for the future all the relevant information;
kutsub pädevaid asutusi üles praegust olukorda parandama ja esitama tulevikus kogu asjakohase teabe;
recognises that a distinction should be made in relation to costs of the financial engineering instruments (management cost of the JEREMIE holding fund and management cost of financial intermediaries) and the cost to SMEs;
tunnistab, et eristada tuleks finantskorraldusvahendite kulusid (JEREMIE haldusfondi ja finantsvahendajate halduskulud) ja kulusid VKEdele;
Deplores the fact that in a number of cases, financial intermediaries appointed by the respective Managing Authorities charged individual SMEs for the refinancing and processing costs;
taunib seda, et paljudel juhtudel nõudsid korraldusasutuste määratud finantsvahendajad üksikutelt VKEdelt sisse refinantseerimis- ja töötlemiskulud;
stresses that refinancing and processing costs should be items of ordinary operating expenditures for financial intermediaries;
rõhutab, et refinantseerimis- ja töötlemiskulud peaksid kuuluma finantsvahendajate tavaliste tegevuskulude hulka;
Stresses the importance of simplifying administrative procedures as regards access to financing and of reducing co-financing requirements;
rõhutab rahastamisele juurdepääsu puudutavate haldusmenetluste lihtsustamise ja kaasrahastamise nõuete vähendamise tähtsust;
Is concerned by the fact that Commission guidance does not set the terms and conditions which would prevent SMEs being charged costs that are not based on actual SME risk taken or service provided by the financial intermediaries;
on mures selle pärast, et komisjoni juhistes ei sätestata tingimusi, mis piiravad VKEdelt selliste kulude tasumise nõudmist, mis ei põhine ei VKE võetaval tegelikul riskil ega finantsvahendajate osutataval teenusel;
Recommends that in light of the combined complexity of FIs, shared management and the State aid and Structural Funds rules, the Commission should improve the communication and monitoring systems between the Commission, the Managing Authorities and the beneficiaries (the financial intermediaries) and provide for, given the new provisions of the 2007-2013 regulatory framework, better guidance and advice;
soovitab, et rahastamisvahendite, koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise ning riigiabi ja struktuurifondide eeskirjade keerulise kombinatsiooni tõttu peaks komisjon tõhustama komisjoni, korraldusasutuste ja toetusesaajate (finantsvahendajate) vahelisi suhtlus-ja seiresüsteeme ning pakkuma reguleeriva raamistiku 2007–2013 uusi sätteid silmas pidades paremaid suuniseid ja paremat nõustamist;
Endorses the Court of Auditors’ recommendation that the Commission should provide a reliable and technically robust monitoring and evaluation system specific to FIs;
toetab kontrollikoja soovitust, et komisjon peaks tagama rahastamisvahenditele spetsiifilise usaldusväärse ja tehniliselt püsiva järelevalve- ja hindamissüsteemi;
invites the Commission to also follow the Court of Auditors’ recommendation regarding agreement with Member States on a small number of measurable, relevant, specific and uniform result indicators for FIs, which would strengthen both monitoring and auditing processes;
kutsub komisjoni samuti üles järgima kontrollikoja soovitust ja sõlmima liikmesriikidega kokkuleppe väikese arvu mõõdetavate, asjakohaste, spetsiifiliste ja ühtsete rahastamisvahendite tulemusnäitajate kohta, millega tugevdataks nii järelevalve- kui ka auditeerimisprotsesse;
Notes that the territorial fragmentation and insufficient critical mass have impact on the attractiveness of the FIs and impose certain financial conditions and possible relatively high management cost;
märgib, et territoriaalne killustatus ja ebapiisav kriitiline mass mõjutavad finantsvahendite atraktiivsust, põhjustavad teatavaid finantseerimistingimusi ja võivad kaasa tuua suhteliselt suured halduskulud;
notes that those characteristics of the ERDF hampered the sound financial management of the FIs throughout the different programming periods underpinning ERDF support to SMEs;
märgib, et need ERFi omadused takistasid rahastamisvahendite nõuetekohast finantsjuhtimist programmitöö eri perioodidel fondist abi andmisel VKEdele;
Regrets that, during the operational programme funding allocation process, public authorities typically not acquainted with SME financing, allocated public contributions to funds in such a fashion that their size often reached below critical mass;
peab kahetsusväärseks, et rakenduskava alusel rahastamise eraldamisel eraldasid riiklikud ametiasutused, kes tavaliselt ei tunne hästi VKEde rahastamist, avaliku sektori toetusi fondidesse nii, et nende maht oli sageli kriitilisest massist väiksem;
insists that different thematic operational programmes with multiple economic, environmental, social and territorial objectives were at the origin of this situation;
toonitab, et sellise olukorra põhjustasid eri temaatilised rakenduskavad, millel on mitmed majanduslikud, keskkonnaalased, sotsiaalsed ja territoriaalsed eesmärgid;
Is of the opinion that when proposing financial engineering measures, the Managing Authorities should make sure that their proposal is duly justified by an SME gap assessment of high quality, based on a standardised and commonly agreed methodology;
on seisukohal, et kui korraldusasutused teevad ettepaneku finantskorraldusmeetmete kasutamiseks, siis peaksid nad tagama, et nende ettepaneku nõuetekohaseks põhjenduseks on kvaliteetne VKEde rahastamislünga hindamine, mis põhineb standardsel ja ühiselt kokku lepitud metoodikal;
supports the Commission verifying their consistency with the SME gap assessment and ensure the quality of the latter, before approving the operational programmes, including financial engineering measures;
toetab seda, et enne rakenduskavade, sealhulgas finantskorraldusmeetmete heakskiitmist kontrolliks komisjon nende kokkusobivust VKEde rahastamislünga hindamisega ja tagaks selle hindamise kvaliteedi;