natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of young unemployed persons between the ages of 15-24 shall be identified in the eligible NUTS level 2 regions as defined in Article 16 of the ESF Regulation, namely NUTS level 2 regions that have youth unemployment rates for young persons aged 15 to 24 of more than 25 % in 2012 and, for Member States where the youth unemployment rate has increased by more than 30 % in 2012, regions that have youth unemployment rates of more than 20 % in 2012 (the ‘eligible regions’).
15–24-aastaste töötute noorte arv määratakse kindlaks NUTS 2. tasandi piirkondades nagu need on määratletud ESFi määruse artiklis 16, kus 15-24-aastaste noorte tööpuuduse määr aastal 2012 oli üle 25 %, või liikmesriikide puhul, kus tööpuuduse määr oli aastal 2012 suurenenud üle 30 %, nende piirkondade puhul, kus noorte töötuse määr oli aastal 2012 üle 20 % („rahastamiskõlblikud piirkonnad”).
The allocation corresponding to each eligible region shall be calculated on the basis of the ratio between the number of young unemployed persons in the eligible region and the total number of young unemployed persons referred to in point 1 in all eligible regions.
Igale rahastamiskõlblikule piirkonnale vastav eraldis arvutatakse rahastamiskõlbliku piirkonna töötute noorte arvu ja kõikide rahastamiskõlblike piirkondade punktis 1 osutatud töötute noorte koguarvu suhte põhjal.
The allocation for each Member State shall be the sum of the allocations for each of its eligible regions.
Igale liikmesriigile ette nähtud eraldis on kõigi tema rahastamiskõlblike piirkondade eraldiste summa.
The specific allocation for the YEI shall not be taken into account for the purpose of applying the capping rules set out in Annex VII in relation to the allocation of the global resources.
VII lisas sätestatud toetuse ülempiiri eeskirjade kohaldamisel seoses koguvahendite eraldamisega ei arvestata noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelist eraldist.
For the determination of the specific allocation from the YEI to Mayotte, the youth unemployment rate and number of young unemployed persons shall be determined on the basis of the latest available data at national level as long as Eurostat data at NUTS level 2 are not available.
Kui Eurostati andmed NUTS 2. tasandi kohta ei ole kättesaadavad, tehakse noorte tööhõive algatusest Mayotte'ile eraldatav sihtotstarbeline eraldis kindlaks noorte töötuse määra ja töötute noorte arvu puudutavate kõige uuemate saadaolevate riigi tasandi andmete põhjal.
METHODOLOGY FOR DETERMINING MINIMUM SHARE OF THE ESF
ESFI MINIMAALSE OSA KINDLAKSMÄÄRAMISE METOODIKA
The additional percentage share to be added to the share of Structural Funds resources referred to in Article 92(4) allocated in a Member State to the ESF which corresponds to the share of that Member State for the 2007-2013 programming period shall be determined as follows, based on employment rates (for persons between the ages of 20-64) of reference year 2012:
Igas liikmesriigis ESFile eraldatud artikli 92 lõikes 4 osutatud struktuurivahendite osale lisatav täiendav osa protsentides, mis vastab liikmesriigi programmiperioodi 2007–2013 osale, määratakse kindlaks järgmiselt, võttes aluseks tööhõive määra (20-64-aastaste isikute puhul) aastal 2012:
where the employment rate is 65 % or less the share shall be increased by 1,7 percentage points;
kui tööhõive määr on 65 % või vähem, suurendatakse osa 1,7 protsendipunkti võrra;
where the employment rate is above 65 % but not higher than 70 % the share shall be increased by 1,2 percentage points;
kui tööhõive määr on üle 65 %, kuid mitte üle 70 %, suurendatakse osa 1,2 protsendipunkti võrra;
where the employment rate is above 70 % but not higher than 75 % the share shall be increased by 0,7 percentage points;
kui tööhõive määr on üle 70 %, kuid mitte üle 75 %, suurendatakse osa 0,7 protsendipunkti võrra;
where the employment rate is above 75 %, no increase shall be required.
kui tööhõive määr on üle 75 %, osa ei suurendata.
The total percentage share of a Member State after the addition shall not exceed 52 % of Structural Funds resources referred to in Article 92(4).
Liikmesriigi täiendava osa järgne koguosa protsentides ei ületa 52 % artikli 92 lõikes 4 osutatud struktuurivahenditest.
For Croatia the share of Structural Funds resources, excluding the European Territorial Cooperation goal, allocated to the ESF for the 2007-2013 programming period shall be the average share of convergence regions of those Member States which acceded to the Union on or after 1 January 2004.
Horvaatia osa struktuurivahenditest (välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk), mis eraldatakse ESFile programmiperioodiks 2007–2013, on nende liikmesriikide lähenemiseesmärgi alla kuuluvatest piirkondade keskmine osa, kes ühinesid liiduga 1. jaanuaril 2004 või pärast seda.
ADDITIONALITY
TÄIENDAVUS
PUBLIC OR EQUIVALENT STRUCTURAL EXPENDITURE
AVALIKU SEKTORI VÕI SAMAVÄÄRSED STRUKTUURILISED KULUD
In Member States in which less developed regions cover at least 65 % of the population, the figure on gross fixed capital formation reported in the Stability and Convergence Programmes, prepared by Member States in accordance with Regulation (EC) No 1466/97 to present their medium term budgetary strategy, will be used to determine public or equivalent structural expenditure.
Nendes liikmesriikides, kus vähemarenenud piirkonnad hõlmavad vähemalt 65 % elanikkonnast, kasutatakse avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude määramiseks liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 oma keskpika perioodi eelarvestrateegia esitamiseks koostatud stabiilsus- ja ühtekuuluvusprogrammides esitatud kapitali kogumahutust põhivarasse kirjeldavat arvnäitajat.
The figure to be used shall be that reported in the context of the general government balance and debt and related to general government budgetary prospects and shall be presented as a percentage of GDP.
Kasutatakse sama arvnäitajat, mis esitatakse seoses valitsemissektori bilansi ja võlaga ning valitsemissektori eelarveprognoosidega ja see esitatakse protsendina SKPst.
In those Member States in which less developed regions cover more than 15 % and less than 65 % of the population, the total figure on gross fixed capital formation in the less developed regions will be used to determine public or equivalent structural expenditure.
Nendes liikmesriikides, kus vähemarenenud piirkonnad hõlmavad rohkem kui 15 % ja vähem kui 65 % elanikkonnast, kasutatakse avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude määramiseks vähemarenenud piirkondade kapitali kogumahutust põhivarasse kirjeldavat arvnäitajat.
It shall be reported in the same format as laid down in the first subparagraph.
See esitatakse samas vormis kui on sätestatud esimeses lõigus.
Verifications of additionality in accordance with Article 95(5) are subject to the following rules:
Artikli 95 lõike 5 kohane täiendavuse kontroll toimub järgmiste eeskirjade kohaselt.
Ex ante verification
Eelkontroll
When a Member State submits a Partnership Agreement, it shall provide information on the planned profile of expenditure in the format of Table 1.
Kui liikmesriik esitab partnerluslepingu, esitab ta andmed kulude kavandatava profiili kohta tabeli 1 vormis.
Expenditure of the General Government as a share of GDP
Valitsemissektori kulud osana SKPst
Member States, in which less developed regions cover more than 15 % and less than 65 % of the population, shall also provide information on the planned profile of expenditure in those less developed regions in the format of Table 2.
Liikmesriigid, kus vähemarenenud piirkonnad hõlmavad rohkem kui 15 % ja vähem kui 65 % elanikkonnast, esitavad samuti teavet vähemarenenud piirkondade kulude kavandatava profiili kohta tabeli 2 vormis.
Gross Fixed Capital Formation of the General Government in the less developed regions as a share of GDP
Valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse vähemarenenud piirkondades suhtena SKPsse
Member States shall provide to the Commission information on the main macroeconomic indicators and forecasts underlying the level of public or equivalent structural expenditure.
Liikmesriik esitab komisjonile andmed peamiste makromajanduslike näitajate ja prognooside kohta, mis on avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude taseme aluseks.
Member States, in which less developed regions cover more than 15 % and less than 65 % of the population, shall also provide to the Commission information on the method used to estimate gross fixed capital formation in those regions.
Liikmesriigid, kus vähemarenenud piirkonnad hõlmavad rohkem kui 15 % ja vähem kui 65 % elanikkonnast, esitavad samuti komisjonile teavet meetodi kohta, mida kasutatakse hindamaks nende piirkondade kapitali kogumahutust põhivarasse.
For this purpose, Member States shall use regional level public investment data where available.
Sel eesmärgil kasutavad liikmesriigid võimaluse korral piirkondliku tasandi avalike investeeringute andmeid.
In the event that such data is not available, or in other duly justified cases, including where a Member State for the period 2014-2020 has significantly changed the regional breakdown as defined in Regulation (EC) No 1059/2003, gross fixed capital formation can be estimated by applying regional public expenditure indicators or regional population to national level public investment data.
Kui selliseid andmeid ei ole või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, k.a siis, kui liikmesriik on aastateks 2014–2020 märkimisväärselt muutnud määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud piirkondlikku jaotust, võib kapitali kogumahutust põhivarasse hinnata, kohaldades piirkondlike avalike kulutuste või piirkondliku elanikkonna näitajaid riikliku tasandi avaliku sektori investeeringute andmete suhtes.
Once there is agreement by the Commission and the Member State, Table 1 and, where applicable, Table 2 will be included in the Partnership Agreement of the Member State concerned as the reference level of the public or equivalent structural expenditure to be maintained in the years 2014-2020.
Kui komisjon ja liikmesriik on kokkuleppele jõudnud, lisatakse asjaomase liikmesriigi partnerluslepingusse tabel 1 ja, kui see on asjakohane, tabel 2 avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude kontrolltasemena, mida tuleb aastatel 2014–2020 säilitada.
Mid-term verification
Vahekontroll
At the time of the mid-term verification, a Member State shall be deemed to have maintained the level of public or equivalent structural expenditure if the annual average of expenditure in the years 2014-2017 is equal to or higher than the reference level of expenditure set in the Partnership Agreement.
Vahekontrolli ajal loetakse liikmesriik avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude taseme säilitanuks, kui kulude aastane keskmine aastatel 2014–2017 võrdub partnerluslepingus määratud kulude kontrolltasemega või ületab selle.
Following the mid-term verification, the Commission may revise, in consultation with a Member State, the reference level of public or equivalent structural expenditure in the Partnership Agreement if the economic situation of the Member State has significantly changed from that estimated at the time of adoption of the Partnership Agreement.
Pärast vahekontrolli võib komisjon liikmesriigiga konsulteerides avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude kontrolltaseme partnerluslepingus üle vaadata, kui liikmesriigi majandusolukord on partnerluslepingu vastuvõtmise hetkel prognoositust oluliselt muutunud.
Ex post verification
Järelkontroll
At the time of the ex post verification, a Member State shall be deemed to have maintained the level of public or equivalent structural expenditure if the annual average of expenditure in the years 2014-2020 is equal to or higher than the reference level of expenditure set in the Partnership Agreement.
Järelkontrolli ajal loetakse liikmesriik avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulude taseme säilitanuks, kui kulude aastane keskmine aastatel 2014–2020 võrdub partnerluslepingus määratud kulude kontrolltasemega või ületab selle.
FINANCIAL CORRECTION RATES FOLLOWING EX POST VERIFICATION
FINANTSKORREKTSIOONI MÄÄRAD PÄRAST JÄRELKONTROLLI
Where the Commission decides to carry out a financial correction in accordance with Article 95(6), the rate of financial correction shall be obtained by subtracting 3 % from the difference between the reference level in the Partnership Agreement and the level achieved, expressed as a percentage of the reference level, and then dividing the result by 10.
Kui komisjon otsustab kohaldada finantskorrektsiooni artikli 95 lõike 4 kohaselt, saadakse finantskorrektsiooni tase, lahutades partnerluslepingu kontrolltaseme ja saavutatud taseme vahelisest erinevusest, väljendatuna kontrolltaseme protsendina, 3 % ning jagades seejärel tulemuse kümnega.
The financial correction shall be determined by applying that rate of financial correction to the Funds' contribution to the Member State concerned for the less developed regions for the full programming period.
Finantskorrektsioon määratakse, kohaldades finantskorrektsiooni määra toetusele, mille asjaomane liikmesriik on saanud fondidest vähem arenenud ja üleminekupiirkondade jaoks kogu programmiperioodiks.
If the difference between the reference level in the Partnership Agreement and the level achieved, expressed as a percentage of the reference level in the Partnership Agreement, is 3 % or less, no financial correction shall be made.
Kui partnerluslepingu kontrolltaseme ja saavutatud taseme vaheline erinevus, väljendatuna protsendina kontrolltasemest partnerluslepingus, on 3 % või alla selle, siis finantskorrektsiooni ei kohaldata.
The financial correction shall not exceed 5 % of the Funds' allocation to the Member State concerned for the less developed regions for the full programming period.
Finantskorrektsioon ei tohi ületada 5 % fondist asjaomasele liikmesriigile kogu programmiperioodiks eraldatud toetusest, mis on ette nähtud vähemarenenud piirkondade jaoks.
PART I:
I OSA:
Thematic ex ante conditionalities
Valdkonnapõhised eeltingimused
Ex ante conditionality
Eeltingimused
Criteria for fulfilment
Täitmise kriteeriumid
Strengthening research, technological development and innovation
Teaduse, tehnoloogia-arenduse ja innovatsiooni edendamine
(R&D target)
(teadus- ja arendustegevuse eesmärk)
(referred to in point (1) of the first paragraph of Article 9)
(osutatud artikli 9 lõike 1 esimeses lõigus)
ERDF:
ERF:
All investment priorities under thematic objective no. 1.
kõik investeerimis-prioriteedid valdkondliku eesmärgi nr 1 raames
Research and innovation:
Teadus ja innovatsioon:
The existence of a national or regional smart specialisation strategy in line with the National Reform Program, to leverage private research and innovation expenditure, which complies with the features of well-performing national or regional R&I systems.
Riikliku ja/või regionaalse aruka spetsialiseerumise strateegia olemasolu kooskõlas riikliku reformikavaga, et võimendada erasektori kulusid teadusuuringutele ja innovatsioonile, mis vastavad hästitoimivate riiklike või regionaalsete teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemide tunnustele.
A national or regional smart specialisation strategy is in place that:
Rakendatud on riiklik ja/või regionaalne aruka spetsialiseerumise strateegia, mis:
is based on a SWOT or similar analysis to concentrate resources on a limited set of research and innovation priorities;
rajaneb SWOT-analüüsil või sellele sarnasel analüüsil, et suunata vahendeid piiratud hulgale teadusuuringute ja innovatsiooniprioriteetidele;
outlines measures to stimulate private RTD investment;
esitab meetmeid, millega stimuleeritakse erainvesteeringuid teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse;
contains a monitoring mechanism.
sisaldab seiremehhanismi.
A framework outlining available budgetary resources for research and innovation has been adopted.
Vastu on võetud raamistik, milles esitatakse kättesaadavaks tehtud eelarvelised vahendid teadusuuringutele ja innovatsioonile.
Enhancing research and innovation (R&I) infrastructure and capacities to develop R&I excellence, and promoting centres of competence, in particular those of European interest.
teadusuuringute ja innovatsiooni taristu ning suutlikkuse parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaseme arendamiseks ja eelkõige Euroopa huvides olevate oskuskeskuste edendamiseks
An indicative multi-annual plan for budgeting and prioritisation of investments linked to Union priorities, and, where appropriate, the European Strategy Forum on Research Infrastructures (ESFRI) has been adopted.
Vastu on võetud soovituslik mitmeaastane kava liidu prioriteetidega seotud investeeringute ja vajadusel Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) eelarvestamiseks ja eelisarendamiseks.
Enhancing access to, and use and quality of, information and communication technologies (ICT) (Broadband target)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kättesaadavuse ja nende kasutamise ning kvaliteedi parandamine (lairibaühendusega seotud eesmärk)
(referred to in point (2) of the first paragraph of Article 9)
(osutatud artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus)
Developing ICT products and services, e-commerce, and enhancing demand for ICT.
IKT-toodete ja -teenuste ning e-kaubanduse arendamine ning IKT nõudluse suurendamine
Strengthening ICT applications for e-government, e-learning, e-inclusion, e-culture and e-health.
e-valitsuse, e-õppe, e-kaasatuse, e-kultuuri ja e-tervise alaste IKT rakenduste tugevdamine
Digital growth:
Digitaalne kasv:
A strategic policy framework for digital growth to stimulate affordable, good quality and interoperable ICT-enabled private and public services and increase uptake by citizens, including vulnerable groups, businesses and public administrations including cross border initiatives.
digitaalse kasvu strateegiline poliitiline raamistik, et tõhustada taskukohaseid, kvaliteetseid ja koostalitlusvõimelisi IKT-põhiseid avalikke ja eraõiguslikke teenuseid ning suurendada nende vastuvõttu kodanike, sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade, ettevõtjate ja korraldusasutuste hulgas, sealhulgas piiriüleste algatuste raames.
A strategic policy framework for digital growth, for instance, within the national or regional smart specialisation strategy is in place that contains:
Rakendatud on digitaalse majanduskasvu strateegiline poliitiline raamistik näiteks riiklikus või piirkondlikus aruka spetsialiseerumise strateegias, mis sisaldab järgmist:
budgeting and prioritisation of actions through a SWOT or similar analysis consistent with the Scoreboard of the Digital Agenda for Europe;
meetmete eelarvestamine ja eelisarendamine SWOT-analüüsi või sellele sarnase analüüsi kaudu, mis tehakse kooskõlas Euroopa digitaalse rakenduskava tulemustabeliga;
an analysis of balancing support for demand and supply of ICT should have been conducted;
teostatud peaks olema IKT toodete ning teenuste nõudluse ja pakkumise tasakaalustamise analüüs;
indicators to measure progress of interventions in areas such as digital literacy, e-inclusion, e-accessibility, and progress of e-health within the limits of Article 168 TFEU which are aligned, where appropriate, with existing relevant sectoral Union, national or regional strategies;
näitajaid, et mõõta sekkumiste edusamme näiteks digitaalpädevuse, e-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse ja e-tervise valdkonnas ELi toimimise lepingu artikli 168 piires, mis on vajaduse korral kooskõlas olemasolevate liidu, riiklike või piirkondlike valdkonnastrateegiatega;
assessment of needs to reinforce ICT capacity-building.
hinnang vajadusele tugevdada IKT-suutlikkuse suurendamist.
Extending broadband deployment and the roll-out of high-speed networks and supporting the adoption of emerging technologies and networks for the digital economy.
lairibaühenduse kasutuselevõtu ja kiire ühendusega võrkude väljaarendamise laiendamine ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate ja digitaalmajanduse võrgustike kasutulevõtmise toetamine
Next Generation Network (NGN) Infrastructure:
Järgmise põlvkonna võrgu taristu:
The existence of national or regional NGN Plans which take account of regional actions in order to reach the Union high-speed Internet access targets, focusing on areas where the market fails to provide an open infrastructure at an affordable cost and of a quality in line with the Union competition and State aid rules, and to provide accessible services to vulnerable groups.
selliste riiklike või piirkondlike järgmise põlvkonna võrgu kavade olemasolu, milles võetakse arvesse regionaalseid meetmeid liidu kiire internetiühenduse eesmärkide saavutamiseks, suunates tähelepanu valdkondadele, kus turg ei paku avatud taristu taskukohase hinnaga ega kvaliteediga, mis vastab liidu konkurentsi- ja riigiabi-eeskirjadele, ning pakutakse haavatavatele elanikkonnarühmadele kättesaadavaid teenuseid.
A national or regional NGN Plan is in place that contains:
Rakendatud on riiklik või piirkondlik järgmise põlvkonna võrgu kava, mis sisaldab järgmist:
a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments;
majandusanalüüsil põhinev taristuinvesteeringute kava, milles võetakse arvesse avaliku ja erasektori olemasolevat taristut ja kavandatud investeeringuid;
sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future-proof infrastructure and services;
jätkusuutliku investeerimise mudelid, mis edendavad konkurentsi ja tagavad juurdepääsu avatud, taskukohasele, kvaliteetsele ja tulevikuks hästi ette valmistatud taristule ning teenustele;
measures to stimulate private investment.
meetmed erasektori investeeringute stimuleerimiseks.
Enhancing the competitiveness of small and medium-sized enterprises (SMEs)
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine
(referred to in point (3) of the first paragraph of Article 9)
(osutatud artikli 9 lõike 3 esimeses lõigus)
Promoting entrepreneurship, in particular by facilitating the economic exploitation of new ideas and fostering the creation of new firms, including through business incubators.
ettevõtluse edendamine, eelkõige uute ideede kasutuselevõtu ja uute ettevõtete loomise soodustamise abil, muu hulgas ettevõtlusinkubaatorite kaudu (ERFi määruse artikkel 3 a)
Supporting the capacity of SMEs to grow in regional, national and international market, and to engage in innovation processes.
uute ärimudelite arendamine ja rakendamine VKEde jaoks, eelkõige pidades silmas rahvusvahelist tegevust (ERFi määruse artikkel 3b) – VKEde piirkondlikel, riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel kasvus ja innovatsiooniprotsessides osalemise suutlikkuse toetamine
Specific actions have been carried out to underpin the promotion of entrepreneurship taking into account the Small Business Act (SBA).
Teostatud on konkreetseid meetmeid, et toetada ettevõtluse ergutamist, võttes arvesse Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” (SBA).
The specific actions are:
Konkreetsed meetmed on järgmised:
measures have been put in place with the objective of reducing the time and cost involved in setting-up a business taking account of the targets of the SBA;
võetud on meetmed, mille eesmärk on vähendada ettevõtete käivitamise aega ja kulu, võttes arvesse SBA eesmärke;
measures have been put in place with the objective of reducing the time needed to get licenses and permits to take up and perform the specific activity of an enterprise taking account of the targets of the SBA;
võetud on meetmed, mille eesmärk on vähendada aega, mida on vaja lubade saamiseks, et ettevõte võiks konkreetse tegevusalaga tegelema hakata, võttes arvesse SBA eesmärke;
a mechanism is in place to monitor the implementation of the measures of the SBA which have been put in place and assess the impact on SMEs.
loodud on mehhanism kehtestatud SBA meetmete rakendamise jälgimiseks ja VKEdele avalduva õigusaktide mõju hindamiseks.
Supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors
Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites
(referred to in point (4) of the first paragraph of Article 9)
(osutatud artikli 9 lõike 4 esimesele lõigule)
ERDF + Cohesion Fund:
ERF+ Ühtekuuluvusfond: