natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Rules should also duly reflect the concerns raised and recommendations made by the research community resulting from the debate initiated by the Commission Communication of 29 April 2010 entitled "Simplifying the implementation of the research framework programmes", and the subsequent Green Paper of 9 February 2011 entitled "From Challenges to Opportunities:
Eeskirjad peaksid samuti täielikult kajastama teadusringkondades väljendatud muresid ja nende soovitusi aruteludest, mis algatati komisjoni poolt 29. aprillil 2010. aastal esitatud teatisega „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine” ning sellele 9. veebruaril 2011 järgnenud rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused:
Towards a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding".
ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”.
2001/844/EC,ECSC,Euratom:
2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom:
Commission Decision of 29 November 2001 amending its internal Rules of Procedure (OJ L 317, 3.12.2001).
komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001).
held by participants prior to their accession to the action; (ii) needed for carrying out the action or for exploiting the results of the action;
kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas mis tahes õigused, nt intellektuaalomandi õigused, i) mis osalejal olid enne meetmega ühinemist, ii) mida on vaja meetme võtmiseks või meetme tulemuste kasutamiseks;
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013,
establishing Horizon 2020 - the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC
millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 173(3) and 182(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182 lõiget 1,
It is the Union's objective to strengthen its scientific and technological bases by achieving a European Research Area ("ERA") in which researchers, scientific knowledge and technology circulate freely, and by encouraging the Union to advance towards a knowledge society and to become a more competitive and sustainable economy in respect of its industry.
Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikku ja tehnoloogilist baasi, luues selleks Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslikud teadmised ja tehnoloogia ringlevad vabalt, ning innustades liitu liikuma edasi teadmusühiskonna suunas ning saama majanduslikult konkurentsivõimelisemaks ja jätkusuutlikumaks oma tööstusvaldkonnas.
To pursue that objective the Union should carry out activities to implement research, technological development, demonstration and innovation, promote international cooperation, disseminate and optimise results and stimulate training and mobility.
Selle eesmärgi saavutamiseks peaks liit kasutama teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, edendama rahvusvahelist koostööd, levitama ja optimeerima tulemusi ning stimuleerima koolitust ja liikuvust.
It is also the Union's objective to ensure that the conditions necessary for the competitiveness of Union industry exist.
Samuti on liidul eesmärk tagada liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.
For this purpose, action should be aimed at fostering better exploitation of the industrial potential of policies of innovation, research and technological development.
Selleks tuleks edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.
The Union is committed to achieving the Europe 2020 strategy which set the objectives of smart, sustainable and inclusive growth, highlighting the role of research and innovation as key drivers of social and economic prosperity and of environmental sustainability and setting itself the goal of increasing spending on research and development in order to attract private investment of up to two thirds of total investments, thereby reaching an accumulative total of 3 % of gross domestic product (GDP) by 2020 while developing an innovation intensity indicator.
Liit kohustub ellu viima strateegia „Euroopa 2020”, milles on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid, tõstes esile teadusuuringute ja innovatsiooni kui sotsiaalse ja majandusliku õitsengu ning keskkonnasäästlikkuse peamiste mõjurite rolli ning võttes eesmärgi suurendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist, et meelitada ligi erainvesteeringuid kuni kahe kolmandikuni koguinvesteeringutest, jõudes seega 2020. aastaks kumulatiivse summani 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP), töötades ühtlasi välja innovatsiooni intensiivsust kajastava näitaja.
The general budget of the Union should mirror this ambitious goal by making a shift towards funding future-oriented investments, such as research, development and innovation.
Liidu üldeelarve peaks peegeldama seda edasipüüdlikku eesmärki, tehes nihke tulevikku suunatud investeeringute rahastamise suunas, nagu teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon.
In this context, the flagship initiative 'Innovation Union' of the Europe 2020 strategy sets out a strategic and integrated approach to research and innovation, setting the framework and objectives to which future Union research and innovation funding should contribute.
Sellega seoses on strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses „Innovatiivne liit” sätestatud strateegiline ja lõimitud teadusuuringute ja innovatsiooni käsitlus, mis hõlmab raamistikku ja eesmärke, millest tuleks liidus teadusuuringute ja innovatsiooni tulevases rahastamises lähtuda.
Research and innovation are also key factors for other flagship initiatives of the Europe 2020 strategy, notably 'Resource-efficient Europe', 'An industrial policy for the globalisation era', and 'Digital Agenda for Europe', and other policy objectives, such as climate and energy policy.
Teadusuuringud ja innovatsioon on tähtsad tegurid ka teistes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes „Ressursitõhus Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” ja „Euroopa digitaalne tegevuskava” ning muudes poliitikaeesmärkides, nagu kliima- ja energiapoliitika.
Moreover, for achieving the objectives of the Europe 2020 strategy relating to research and innovation, cohesion policy has a key role to play through capacity-building and providing a stairway to excellence.
Peale selle on strateegia „Euroopa 2020” teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud eesmärkide saavutamiseks tähtis roll ühtekuuluvuspoliitikal, mis suurendab suutlikkust ja aitab jõuda tipptasemeni.
The Commission Communication of 19 October 2010 entitled "The EU Budget Review" put forward key principles which should underpin the future general budget of the Union, namely focusing on instruments with proven Union added value, becoming more results-driven and leveraging other public and private sources of funding.
Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises "ELi eelarve läbivaatamine" on sõnastatud peamised põhimõtted, millest liidu tulevase üldeelarve puhul tuleks lähtuda: keskendumine vahenditele, mis annavad tõendatult liidu lisaväärtust, tulemuspõhisem tegevus ning muude avaliku ja erasektori rahastamisallikate parem ärakasutamine.
It also proposed to bring the full range of Union instruments for research and innovation together in a common strategic framework.
Samuti tehakse selles ettepanek koondada kõik liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise vahendid ühise strateegilise raamistiku alla.
The European Parliament called for the radical simplification of Union research and innovation funding in its resolution of 11 November 2010 [4], highlighted the importance of the Innovation Union to transform Europe for the post-crisis world in its resolution of 12 May 2011 [5], drew attention to important lessons to be learned following the interim evaluation of the Seventh Framework Programme in its resolution of 8 June 2011 [6] and supported the concept of a common strategic framework for research and innovation funding in its resolution of 27 September 2011 [7].
Euroopa Parlament kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis [4] üles liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist radikaalselt lihtsustama, rõhutas oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis [5] juhtalgatuse „Innovatiivne liit” tähtsust Euroopa muutmisel kriisijärgses maailmas, juhtis oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis [6] tähelepanu seitsmenda raamprogrammi vahehindamise tulemusena selgunud olulistele õppetundidele ning toetas oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis [7] teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühist strateegilist raamistikku.
On 26 November 2010, the Council called for future Union funding programmes to focus more on Europe 2020 priorities, address societal challenges and key technologies, facilitate collaborative and industry-driven research, streamline the instruments, radically simplify access, reduce time to market and further strengthen excellence.
Nõukogu kutsus 26. novembril 2010 üles liidu tulevastes rahastamisprogrammides rohkem keskenduma strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele, ühiskonnaprobleemidele ja võtmetehnoloogiale, hõlbustama koostööd ja tööstuspõhiseid teadusuuringuid, täiustama rahastamisvahendeid, lihtsustama oluliselt kättesaadavust, lühendama aega, mis kulub toote turuletoomiseks ning veelgi tugevdama tipptasemel teaduse tegemist.
At its meeting of 4 February 2011, the European Council supported the concept of the common strategic framework for Union research and innovation funding to improve the efficiency of such funding at national and Union level and called on the Union to rapidly address remaining obstacles to attracting talent and investment in order to complete the ERA by 2014 and to achieve a genuine single market for knowledge, research and innovation.
Euroopa Ülemkogu toetas oma 4. veebruari 2011. aasta kohtumisel liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühist strateegilist raamistikku, et tõhustada sellist rahastamist nii riiklikul kui ka liidu tasandil, ning kutsus liitu üles kaotama kiiresti talentide ja investeeringute ligimeelitamise takistused, et saavutada 2014. aastaks terviklik Euroopa teadusruum ning tõeline teadmiste, teadusuuringute ja innovatsiooni ühtne turg.
The importance of a coherent strategic approach was also underlined in opinions delivered by the European Research Area and Innovation Committee (ERAC) on 3 June 2011, the Committee of the Regions on 30 June 2011 [8], and the European Economic and Social Committee on 13 July 2011 [9].
Sidusa strateegilise käsitluse tähtsust rõhutasid oma arvamustes ka Euroopa teadusruumi ja innovatsiooni komitee (ERAC) 3. juunil 2011, Regioonide Komitee 30. juunil 2011 [8] ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juulil 2011 [9].
Climate action and resource efficiency are mutually reinforcing objectives for achieving sustainable development.
Kliimameetmed ja ressursitõhusus on vastastikku toetavad eesmärgid jätkusuutliku arengu saavutamiseks.
The specific objectives relating to both should be complemented through the other specific objectives of Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation 2014-2020 ('Horizon 2020'), established by this Regulation.
Nende mõlemaga seotud erieesmärke tuleks täiendada läbi muude käesoleva määrusega loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014-2020 (edaspidi „programm „Horisont 2020””) erieesmärkide abil.
As a result it is expected that at least 60 % of the overall Horizon 2020 budget should be related to sustainable development.
Sellest tulenevalt eeldatakse, et vähemalt 60 % programmi „Horisont 2020” kogueelarvest peaks olema seotud jätkusuutliku arenguga.
It is also expected that climate-related expenditure should exceed 35 % of the overall Horizon 2020 budget, including mutually compatible measures improving resource efficiency.
Samuti eeldatakse, et kliimaga seotud kulutused, sealhulgas vastastikku kooskõlas olevad ressursitõhususe suurendamise meetmed peaksid programmi „Horisont 2020” kogueelarvest moodustama rohkem kui 35 %.
The Commission should provide information on the scale and results of support to climate change objectives.
Komisjon peaks andma teavet kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetuse ulatuse ja sellekohaste tulemuste kohta.
Climate-related expenditure under Horizon 2020 should be tracked in accordance with the methodology stated in that Communication.
Programmi „Horisont 2020” kohaseid kliimaga seotud kulutusi tuleks jälgida kooskõlas kõnealuses teatises esitatud metoodikaga.
Horizon 2020 focuses on three priorities, namely generating excellent science in order to strengthen the Union's world-class excellence in science, fostering industrial leadership to support business, including micro, small and medium-sized enterprises (SMEs) and innovation, and tackling societal challenges, in order to respond directly to the challenges identified in the Europe 2020 strategy by supporting activities covering the entire spectrum from research to market.
Programm „Horisont 2020” keskendutakse kolmele prioriteedile: tipptasemel teaduse tegemine, et tõsta liidu teadusvaldkonna tipptaset maailmas, tööstusvaldkonna tipptaseme soodustamine, et toetada ettevõtlust, sealhulgas mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ja innovatsiooni, ning ühiskonnaprobleemide lahendamine, et tegeleda otseselt strateegias „Euroopa 2020” nimetatud probleemidega, toetades kõiki tegevusi teel teadusuuringutest turuni.
Horizon 2020 should support all stages in the research and innovation chain, including non-technological and social innovation and activities that are closer to the market, with innovation and research actions having a different funding rate based on the principle that the closer to the market the supported activity is, the larger the additional funding from other sources should be.
„Horisont 2020” peaks toetama teadusuuringute ja innovatsiooniahela kõiki etappe (sealhulgas mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni ning turulähedasemaid tegevusi), kusjuures teadusuuringutel ja innovatsioonitegevustel on erinev rahastamismäär, mille aluseks on põhimõte, et mida turulähedasem on toetatav tegevus, seda suurem peaks olema lisarahastamine muudest allikatest.
Activities closer to the market include innovative financial instruments, and they aim to satisfy the needs of a broad spectrum of Union policies by placing emphasis on the widest possible use of knowledge generated by the supported activities up to the commercial exploitation of that knowledge.
Turulähedasemad tegevused hõlmavad uuenduslikke rahastamisvahendeid ning nende eesmärk on rahuldada liidu paljude erinevate poliitikavaldkondade vajadusi, keskendudes toetatud tegevuste tulemusena tekkinud teadmiste võimalikult laialdasele kasutamisele kuni nende teadmiste äriotstarbelise kasutamiseni.
The priorities of Horizon 2020 should also be supported through a programme on nuclear research and training established by Council Regulation (Euratom) No 1314/2013 [13].
Programmi „Horisont 2020” prioriteete tuleks toetada ka nõukogu määrusega (Euratom) nr 1314/2013 [13] loodud tuumauuringute ja koolituse programmi kaudu.
Horizon 2020 should be open to new participants with a view to ensuring extensive and excellent cooperation with partners throughout the Union and with a view to ensuring an integrated ERA.
Programmi „Horisont 2020” raames toimuv tegevus peaks olema avatud uutele osalejatele, et saavutada partnerite laialdasem ja tipptasemel koostöö kogu liidus ning tagada integreeritud Euroopa teadusruum.
The Joint Research Centre (JRC) should provide customer-driven scientific and technical support to Union policies while flexibly responding to new policy demands.
Teadusuuringute Ühiskeskus peaks pakkuma kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitika jaoks ning reageerima ühtlasi paindlikult uutele poliitikanõudmistele.
In the context of the knowledge triangle of research, innovation and education, the Knowledge and Innovation Communities (KICs) under the EIT should strongly contribute to addressing the objectives of Horizon 2020, including the societal challenges, notably by integrating research, innovation and education.
Teadusuuringute, innovatsiooni ja hariduse teadmiste kolmnurgas peaksid EITi alla kuuluvad teadmis- ja innovaatikakogukonnad aitama jõuliselt kaasa programmi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamisele (sh ühiskonnaprobleemide lahendamine), ühendades teadusuuringud, innovatsiooni ja hariduse.
The EIT should foster entrepreneurship in its higher education, research and innovation activities.
EIT peaks edendama ettevõtlust oma kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuses.
In particular, it should promote excellent entrepreneurial education and support the creation of start-ups and spin-offs.
Eelkõige peaks ta edendama ettevõtlusharidust ja toetama idufirmade ja tütarettevõtete loomist.
In accordance with Article 182(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Horizon 2020 fixes the maximum overall amount and lays down the detailed rules for Union financial participation therein and the respective shares in each of the activities provided for.
Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 182 lõikega 1 määrab programm „Horisont 2020” maksimaalse üldmahu ning sätestab selles liidu finantsosaluse üksikasjalikud eeskirjad ja iga tegevuse jaoks ette nähtud vastavad osad.
This Regulation lays down a financial envelope for the entire duration of Horizon 2020 which is to constitute the prime reference amount, within the meaning of point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management [14], for the European Parliament and the Council during the annual budgetary procedure.
Käesoleva määrusega nähakse kogu programmi „Horisont 2020” kehtivusajaks ette rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2 detsembri 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [14] punkti 17 tähenduses.
An appropriate proportion of the budget for research infrastructures should be devoted to e-infrastructures.
Asjakohane osa teadusuuringute infrastruktuuride eelarvest tuleks pühendada e-infrastruktuuridele.
Activities within the specific objective 'Future and Emerging Technologies (FET)' should be complementary to the activities within the other parts of Horizon 2020 and, where possible, synergies should be sought.
Erieesmärgi „Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” raames toimuvad tegevused peaks täiendama programmi „Horisont 2020” teiste osade raames toimuvat tegevust ning võimaluse korral tuleks püüda saavutada nende koostoimet.
It is appropriate to ensure a correct closure of Horizon 2020 and its predecessor programmes, in particular regarding the continuation of multi-annual arrangements for their management, such as the financing of technical and administrative assistance.
On vaja tagada programmi „Horisont 2020” ja selle eelkäijate korrektne lõpetamine, eelkõige seoses nende mitmeaastase halduskorra (nt tehnilise ja haldusabi rahastamise) jätkumisega.
Simplification is a central aim of Horizon 2020 which should be fully reflected in its design, rules, financial management and implementation.
Üks programmi „Horisont 2020” tähtsaid eesmärke on lihtsustamine, mis peaks täiel määral kajastuma selle ülesehituses, eeskirjades, finantshalduses ja rakendamises.
Horizon 2020 should aim to attract the strong participation of universities, research centres, industry and specifically SMEs and be open to new participants, as it brings together the full range of research and innovation support in one common strategic framework, including a streamlined set of forms of support, and uses rules for participation with principles applicable to all actions under Horizon 2020.
Tuleks püüda leida uusi programmis „Horisont 2020” osalejaid, sealhulgas püüda saavutada ülikoolide, uurimiskeskuste, tööstuse ja eriti VKEde suur osalus, sest see ühendab ühte ühisesse strateegilisse raamistikku kogu teadusuuringute ja innovatsiooni toetuse (sh tõhusad lihtsustatud toetusviisid) ning selle osalemiseeskirjade põhimõtteid kohaldatakse kõikidele programmi „Horisont 2020” meetmetele.
Simpler funding rules should reduce the administrative costs for participation and contribute to the prevention and reduction of financial errors.
Lihtsamad rahastamiseeskirjad peaksid vähendama osalemisega seotud halduskulusid ning aitama kaasa finantsvigade ennetamisele ja vähendamisele.
Horizon 2020 should contribute to the aims of the European Innovation Partnerships in line with the flagship initiative 'Innovation Union', bringing together all relevant actors across the whole research and innovation chain with a view to streamlining, simplifying and better coordinating instruments and initiatives.
Programm „Horisont 2020” peaks aitama kaasa Euroopa innovatsioonipartnerluste eesmärkide saavutamisele kooskõlas juhtalgatusega „Innovatiivne liit”, koondades kõik teaduse ja innovatsiooniahela asjaomased osalejad, et vahendeid ja algatusi tõhustada, lihtsustada ja paremini koordineerida.
With the aim of deepening the relationship between science and society and reinforcing public confidence in science, Horizon 2020 should foster the informed engagement of citizens and civil society in research and innovation matters by promoting science education, by making scientific knowledge more accessible, by developing responsible research and innovation agendas that meet citizens' and civil society's concerns and expectations and by facilitating their participation in Horizon 2020 activities.
Selleks et tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada avalikkuse usaldust teaduse vastu, tuleks programmis „Horisont 2020” soodustada kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikku osalust teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud küsimuste käsitlemises, edendades selleks teadusharidust, muutes teaduslikud teadmised paremini kättesaadavaks, töötades välja vastutustundlikud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavad, millega reageeritakse kodanike ja kodanikuühiskonna mureküsimustele ja ootustele, ning soodustades nende osalust programmi „Horisont 2020” tegevuses.
The engagement of citizens and civil society should be coupled with public outreach activities to generate and sustain public support for Horizon 2020.
Kodanike ja kodanikuühiskonna kaasamisega peaksid kaasnema avalikkuse teavitamise meetmed, et luua ja säilitada avalikkuse toetus programmile „Horisont 2020”.
There should be an appropriate balance between small and large projects within the priority 'Societal challenges' and the specific objective 'Leadership in enabling and industrial technologies'.
Prioriteedis "Ühiskonnaprobleemid" ning erieesmärgis "Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonnas" peaks valitsema asjakohane tasakaal väiksemate ja suuremate projektide vahel.
The implementation of Horizon 2020 should respond to the evolving opportunities and needs of science and technology, industry, policies and society.
Programmi „Horisont 2020” rakendamisel tuleb reageerida teaduse, tehnoloogia, tööstuse, poliitika ja ühiskonna muutuvatele võimalustele ja vajadustele.
As such, the agendas should be set in close liaison with stakeholders from all sectors concerned, and sufficient flexibility should be allowed for new developments.
Selleks tuleks tegevuskavad koostada tihedas koostöös kõikide valdkondade sidusrühmadega ja need peavad olema piisavalt paindlikud, et oleks võimalik arvestada muutustega.