natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The external costs of accidents would increase by about EUR 60 billion compared to 2005.
Õnnetuste väliskulud kasvaksid 2005. aastaga võrreldes ligikaudu 60 miljardi euro võrra.
Business-as-usual is therefore not an option.
Seepärast ei saa järgida tavapärast tegutsemisviisi.
The problems of pollution, congestion, safety and security are common throughout the Union and call for collaborative Europe-wide responses.
Need aitavad märkimisväärselt vähendada liiklusummikute ja õnnetuste tekitatavaid kulusid ja põhimõtteliselt likvideerida 2050. aastaks surmaga lõppevad liiklusõnnetused. Saaste, liiklusummikute, ohutuse ja turvalisuse probleemid on levinud kogu liidus ning nõuavad ühist, kogu Euroopat hõlmavat reageerimist.
and to maintain European leadership on the world markets for transport-related products and services.
Neid eesmärke ei ole võimalik saavutada üksnes riikide killustatud jõupingutustega.
This means that emphasis will be placed on priority areas that match European policy objectives where a critical mass of effort is necessary, where Europe-wide, interoperable or multimodal integrated transport solutions can help remove bottlenecks in the transport system, or where pooling efforts transnationally and making better use of and effectively disseminating existing research evidence can reduce research investment risks, pioneer common standards and shorten time to market of research results.
See tähendab, et rõhku pannakse Euroopa poliitikaeesmärkidega kooskõlas olevatele prioriteetsetele valdkondadele, kus on vaja mõjuvõimsaid jõupingutusi, kus Euroopat hõlmavad koostoimivad või mitmeliigilised integreeritud transpordilahendused võivad aidata kaotada kitsaskohti transpordisüsteemis; või kus riigiülene jõupingutuste ühendamine ja olemasolevate teadusuuringute tulemuste parem kasutamine ja tõhus levitamine võivad vähendada teadusuuringutesse tehtavate investeeringute riske, viia ühiste normideni ja lühendada teadusuuringute tulemuste turuletoomiseks vajaminevat aega.
Research and innovation activities shall include a wide range of initiatives, including relevant public-private partnerships, that cover the full innovation chain and follow an integrated approach to innovative transport solutions.
Teadus- ja innovatsioonitegevus hõlmab ka arvukaid kogu innovatsiooniahelat hõlmavaid algatusi, sealhulgas asjaomaseid avaliku ja erasektori partnerlusi, mis hõlmavad kogu innovatsiooniahelat ning järgivad integreeritud lähenemisviisi innovatiivsetele transpordilahendustele.
In addition, using stakeholders' engagement and expertise will help bridge the gap between research results and their deployment in the transport sector.
Lisaks aitab sidusrühmade ja ekspertide kaasatus ületada lõhe teadusuuringute tulemuste ja nende transpordisektoris rakendamise vahel.
Investing in research and innovation for a greener, smarter and fully integrated reliable transport system will make an important contribution to the objectives of the Europe 2020 strategy and of its flagship initiative 'Innovation Union'.
Keskkonnahoidlikuma, nutikama ja täielikult integreeritud usaldusväärse transpordisüsteemi nimel teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimine aitab olulisel määral kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ning selle juhtalgatuse „Innovatiivne liit” eesmärkide täitmisele.
The activities will support the implementation of the White Paper "Roadmap to a Single European Transport Area - Towards a competitive and resource efficient transport system".
Tegevused toetavad valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” rakendamist.
They will also contribute to the policy goals outlined in the flagship initiatives 'Resource-efficient Europe', 'An Industrial Policy for the Globalisation Era' and 'Digital Agenda for Europe'.
Need aitavad saavutada ka poliitilisi eesmärke, mida on kirjeldatud juhtalgatustes „Ressursitõhus Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika” ja „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
They will also interface with the relevant Joint Programming Initiatives.
Tegevused haakuvad ka asjakohaste ühise kavandamise algatustega.
The activities will be organised in such a way as to allow for an integrated and mode-specific approach as appropriate.
Tegevust korraldatakse selliselt, et vajaduse korral oleks võimalik rakendada integreeritud ja konkreetsele transpordiliigile sobivat lähenemisviisi.
Multiannual visibility and continuity will be necessary in order to take into account the specificities of each transport mode and the holistic nature of challenges, as well as the relevant Strategic Research and Innovation Agendas of the transport-related European Technology Platforms.
Selleks et võtta arvesse iga transpordiliigi eripära ja sellega seotud probleemide holistilist iseloomu, samuti asjakohaste Euroopa tehnoloogiaplatvormide transpordivaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilisi kavasid, on vaja tagada nähtavus ja järjepidevus mitme aasta jooksul.
Resource-efficient transport that respects the environment
Ressursitõhus ja keskkonnasäästlik transport
The aim is to minimise transport systems' impact on climate and the environment (including noise and air pollution) by improving their quality and efficiency in the use of natural resources and fuel, and by reducing greenhouse gas emissions and dependence on fossil fuels.
Eesmärk on minimeerida transpordisüsteemide mõju kliimale ja keskkonnale (sealhulgas müra ja õhusaastet), parandades transpordi kvaliteeti ja muutes loodusressursside ja kütuse kasutamise tõhusamaks ning vähendades kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja transpordi sõltuvust fossiilkütustest.
The focus of activities shall be to reduce resource consumption, particularly fossil fuels, greenhouse gas emissions and noise levels, as well as to improve transport and vehicle efficiency; to accelerate the development, manufacturing and deployment of a new generation of clean (electric, hydrogen and other low or zero emission) vehicles, including through breakthroughs and optimisation in engines, energy storage and infrastructure;
Tegevus keskendub ressursitarbimise (eelkõige fossiilkütuste) ja kasvuhoonegaaside heite ja mürataseme vähendamisele ning transpordi ja sõidukite tõhususe parandamisele, puhaste (elektri-, vesinikkütusega ja muude vähesaastavate või saastevabade) sõidukite uue põlvkonna arendamise, tootmise ja kasutuselevõtu kiirendamisele, muu hulgas läbimurdeliste mootorite ja nende optimeerimise, energia salvestamise ja infrastruktuuri abil;
to explore and exploit the potential of alternative and sustainable fuels and innovative and more efficient propulsion and operating systems, including fuel infrastructure and charging;
alternatiivsete ja säästvate kütuste ning uuenduslike ja tõhusamate jõu- ja operatsioonisüsteemide, sealhulgas tankimis- ja laadimisinfrastruktuuri võimaluste uurimisele ja ärakasutamisele;
to optimise the planning and use of infrastructures, by means of intelligent transport systems, logistics, and smart equipment;
infrastruktuuride kavandamise ja kasutamise võimalikult tõhusaks muutmisele nutikate transpordisüsteemide, logistika ja nutika varustuse abil;
and to increase the use of demand management and public and non-motorised transport, and of intermodal mobility chains, particularly in urban areas.
ning nõudluse juhtimise laiemale kasutamisele ning ühis- ja kergtranspordi ning ühendvedude liikuvusahela laiemale kasutamisele eeskätt linnapiirkondades.
Innovation aimed at achieving low or zero emissions in all modes of transport will be encouraged.
Toetatakse uuendusi, mis on suunatud madala või null-heitetaseme saavutamisele kõigis transpordiliikides.
The aim is to reconcile the growing mobility needs with improved transport fluidity, through innovative solutions for seamless, intermodal, inclusive, accessible, affordable, safe, secure, healthy, and robust transport systems.
Eesmärk on kooskõlastada kasvavad liikuvusvajadused ja parem transpordi sujuvus uuenduslike lahenduste abil, mis aitavad saavutada tõrgeteta, vedusid ühendava, kaasava, kättesaadava, taskukohase, ohutu, turvalise, toimiva ja jõulise transpordisüsteemi.
The aim is to reinforce the competitiveness and performance of European transport manufacturing industries and related services (including logistic processes, maintenance, repair, retrofitting and recycling) while retaining areas of European leadership (e.g. aeronautics).
Eesmärk on parandada Euroopa transpordisektori tootva tööstuse ja sellega seotud teenuste, sealhulgas logistiliste protsesside, hoolduse, remondi, renoveerimise ja ringlussevõtu konkurentsivõimet ja tulemuslikkust, säilitades samal ajal Euroopa juhtpositsioon senistes valdkondades (nt aeronautika).
The focus of activities shall be to develop the next generation of innovative air, waterborne and land transport means, ensure sustainable manufacturing of innovative systems and equipment and to prepare the ground for future transport means, by working on novel technologies, concepts and designs, smart control systems and interoperable standards, efficient production processes, innovative services and certification procedures, shorter development times and reduced lifecycle costs without compromising operational safety and security.
Tegevuse keskmes on innovatiivsete õhu-, vee- ja maismaatranspordivahendite järgmise põlvkonna arendamine, innovatiivsete süsteemide ja seadmete jätkusuutliku tootmise tagamine ja pinna ettevalmistamine tulevastele transpordivahenditele uue tehnoloogia, uute ideede ja mudelite arendamise, nutikate kontrollisüsteemide ja koostalitlusvõimeliste standardite, tõhusate tootmisprotsesside, innovatiivsete teenuste ja sertifitseerimismenetluste, lühemate väljatöötamisaegade ja väiksemate kasutustsükli kulude kaudu, seadmata ohtu nende kasutamise ohutust ja turvalisust.
Socio-economic and behavioural research and forward-looking activities for policy making
Sotsiaalmajanduslikud ja käitumuslikud teadusuuringud ja tulevikku suunatud poliitikaid kujundavad tegevused
The aim is to support improved policy making which is necessary to promote innovation and meet the challenges raised by transport and the societal needs related to it.
Eesmärk on toetada paremat poliitikakujundamist, mida on vaja innovatsiooni edendamiseks ning transpordist ja sellega seotud ühiskondlikest vajadustest lähtuvatele probleemidele reageerimiseks.
The focus of activities shall be to improve the understanding of transport-related socio-economic impacts, trends and prospects, including the evolution of future demand, and provide policy makers with evidence-based data and analyses.
Tegevused keskenduvad transpordiga seotud sotsiaal-majanduslike mõjude, suundumuste ja väljavaadete paremale mõistmisele, sealhulgas tuleviku nõudluse muutumisele, ning püüavad pakkuda poliitikakujundajatele tõenditepõhiseid andmeid ja analüüse.
Attention will also be paid to the dissemination of results emerging from these activities.
Tähelepanu pööratakse ka nende tegevuste tulemuste levitamisele.
Climate action, Environment, Resource Efficiency and Raw Materials
Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained
The specific objective is to achieve a resource- and water-efficient and climate change resilient economy and society, the protection and sustainable management of natural resources and ecosystems, and a sustainable supply and use of raw materials, in order to meet the needs of a growing global population within the sustainable limits of the planet's natural resources and ecosystems.
Erieesmärk on saavutada tõhusa ressursi- ja veekasutusega ning kliimamuutustele vastupanuvõimeline majandus ja ühiskond, loodusvarade ja ökosüsteemide kaitse ja jätkusuutlik majandamine ning toorainete jätkusuutlik tarnimine ja kasutamine, et rahuldada planeedi loodusvarade ja ökosüsteemide jätkusuutlikke piire arvestades maailma suureneva elanikkonna vajadusi.
Activities will contribute to increasing European competitiveness and raw materials security and to improving well being, whilst assuring environmental integrity, resilience and sustainability with the aim of keeping average global warming below 2 °C and enabling ecosystems and society to adapt to climate change and other environmental changes.
Tegevus aitab kaasa Euroopa konkurentsivõime ja toorainetega kindlustatuse ning heaolu suurendamisele, tagades samal ajal keskkonnaalase ühtsuse, vastupanuvõime ja jätkusuutlikkuse, eesmärgiga hoida keskmine globaalne soojenemine alla 2 °C ja võimaldades ökosüsteemidel ja ühiskonnal kliimamuutuste ja muude keskkonnamuutustega kohaneda.
During the 20th century, the world increased both its fossil fuel use and the extraction of material resources by a factor of ten.
sajandi jooksul suurenes maailmas nii fossiilkütuste kasutamine kui ka maavarade kaevandamine kümme korda.
This era of seemingly plentiful and cheap resources is coming to an end.
See näiliselt külluslike ja odavate ressursside aeg hakkab ümber saama.
Raw materials, water, air, biodiversity and terrestrial, aquatic and marine ecosystems are all under pressure.
Toorained, vesi, õhk, elurikkus ning maismaa, vee ja mere ökosüsteemid on kõik surve all.
Many of the world's major ecosystems are being degraded, with up to 60 % of the services that they provide being used unsustainably.
Maailma mitu suurimat ökosüsteemi on kahjustatud, sest kuni 60 % nende pakutavatest teenustest kasutatakse jätkusuutmatult.
In the Union, some 16 tonnes of materials are used per person each year, of which 6 tonnes are wasted, with half going to landfill.
Liidus kasutatakse inimese kohta umbes 16 tonni materjale aastas, sellest 6 tonni läheb raisku ja pool prügimäele.
The global demand for resources continues to increase with the growing population and rising aspirations, in particular of middle-income earners in emerging economies.
Kasvava elanikkonna ja suurenevate ootuste tõttu, mis iseloomustavad eeskätt kiiresti areneva majandusega riikide keskmise sissetulekutega elanikke, suureneb globaalne nõudlus ressursside järele.
Economic growth needs to be decoupled from resource use.
Majanduskasv on vaja ressursikasutusest lahutada.
The average temperature of the Earth's surface has increased by about 0,8 °C over the past 100 years and is projected to increase by between 1,8 to 4 °C by the end of the 21st century (relative to the 1980-1999 average) [15].
Maapinna keskmine temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud umbes 0,8 °C ning tõuseb prognooside kohaselt 21. sajandi lõpuks 1,8–4 °C (võrreldes aastate 1980–1999 keskmisega) [15].
The likely impacts on natural and human systems associated with these changes will challenge the planet and its ability to adapt, as well as threaten future economic development and the well being of humanity.
Nende muutustega seostatud tõenäolised mõjud looduslikele kooslustele ja inimestele panevad proovile planeedi ja selle võime kohaneda, samuti ohustavad need edaspidist majandusarengut ja inimkonna heaolu.
The growing impacts from climate change and environmental problems, such as ocean acidification, changes in ocean circulation, increase of seawater temperature, ice melting in the Arctic and decreased seawater salinity, land degradation and use, loss of soil fertility, water scarcity, droughts and floods, seismic and volcanic hazards, changes in spatial distribution of species, chemical pollution, over-exploitation of resources, and biodiversity loss, indicate that the planet is approaching its sustainability boundaries.
Kliimamuutuste ja keskkonnaprobleemide, näiteks ookeanide hapestumise, ookeanivee ringluse muutumise, merevee temperatuuri tõusu, Arktika jää sulamise ja merevee soolsuse vähenemine, mulla degradeerumise ja maakasutuse, mulla viljakuse kadumise, veepuuduse, põudade ja üleujutuste, maavärina- ja vulkaaniohtude, liikide ruumilise jaotumise muutuste, keemilise reostuse, ressursside liigkasutuse ja elurikkuse kao aina suurem mõju näitab, et planeet on lähenemas oma jätkusuutlikkuse piiridele.
For example, without improvements in efficiency across all sectors, including through innovative water systems, water demand is projected to overshoot supply by 40 % in 20 years time, which will lead to severe water stress and shortages.
Näiteks kui tõhusus ei parane kõikides sektorites, sealhulgas uuenduslike veesüsteemide valdkonnas, prognoositakse, et 20 aasta pärast ületab vee vajadus veevarusid 40 % võrra, mis toob kaasa tõsise veestressi ja veepuuduse.
Forests are disappearing at an alarmingly high rate of 5 million hectares per year.
Metsade kadumine on murettekitavalt kiire – 5 miljonit hektarit aastas.
Interactions between resources can cause systemic risks, with the depletion of one resource generating an irreversible tipping point for other resources and ecosystems.
Ressursside vastastikune mõju võib põhjustada süsteemseid riske: ühe ressursi ammendumine toob kaasa muude ressursside ja ökosüsteemide pöördumatu murdepunkti.
Based on current trends, the equivalent of more than two planet Earths will be needed by 2050 to support the growing global population.
Praeguste suundumuste põhjal on maailma suureneva elanikkonna ülalpidamiseks 2050. aastaks vaja enam kui kaht planeeditäit ressursse.
The sustainable supply and resource-efficient management of raw materials, including their exploration, extraction, processing, re-use, recycling and substitution, is essential for the functioning of modern societies and their economies.
Toorainete jätkusuutlik hankimine ja ressursitõhus haldamine, sealhulgas nende uurimine, kaevandamine, töötlemine, korduskasutamine, ringlussevõtt ja asendamine, on nüüdisaegse ühiskonna ja majanduse toimimise seisukohalt ülioluline.
European sectors, such as construction, chemicals, automotive, aerospace, machinery and equipment, which provide a total added value of some EUR 1,3 trillion and employment for approximately 30 million people, heavily depend on access to raw materials.
Euroopa tööstussektorid, näiteks ehitus, kemikaalitööstus, autotööstus, kosmosetööstus, masina- ja seadmetööstus, mis loovad ligikaudu 1,3 triljoni euro suuruse lisaväärtuse ja pakuvad tööd ligikaudu 30 miljonile inimesele, sõltuvad suuresti toorainete kättesaadavusest.
However, the supply of raw materials to the Union is coming under increasing pressure.
Toorainete tarne liitu satub aga aina suurema surve alla.
Furthermore, the Union is highly dependent on imports of strategically important raw materials, which are being affected at an alarming rate by market distortions.
Lisaks sõltub liit oluliselt selliste strateegiliselt tähtsate toorainete impordist, mida turumoonutused murettekitavalt suurel määral mõjutavad.
Moreover, the Union still has valuable mineral deposits, whose exploration, extraction and processing is limited by a lack of adequate technologies, by inadequate waste cycle management and by lack of investment, and hampered by increased global competition.
Samuti on liidul endiselt olemas väärtuslikud maardlad, mille uurimist, kaevandamist ja töötlemist piirab nõuetekohase tehnoloogia puudumine, puudulik jäätmemajandus ja investeeringute vähesus, ning mida takistab suurenev ülemaailmne konkurents.
Given the importance of raw materials for European competitiveness, for the economy and for their application in innovative products, the sustainable supply and resource-efficient management of raw materials is a vital priority for the Union.
Arvestades seda, kui olulised on toorained Euroopa konkurentsivõime ja majanduse seisukohalt ning uuenduslikes toodetes kasutamise jaoks, on toorainete jätkusuutlik hankimine ja ressursitõhus haldamine liidu ülitähtis prioriteet.
The ability of the economy to adapt and become more climate change resilient and resource-efficient and at the same time to remain competitive depends on high levels of eco-innovation, of a societal, economic, organisational and technological nature.
Majanduse suutlikkus kohaneda ja muutuda kliimamuutustele vastupanuvõimelisemaks ja ressursitõhusamaks ning jääda samal ajal konkurentsivõimeliseks sõltub ühiskondlikust, majanduslikust, organisatsioonilisest ja tehnoloogilisest kõrgetasemelisest ökoinnovatsioonist.
With the global market for eco-innovation worth around EUR 1 trillion per year and expected to triple by 2030, eco-innovation represents a major opportunity to boost competitiveness and job creation in European economies.
Ökoinnovatsioon, mille ülemaailmse turu väärtus on ligikaudu 1 triljon eurot aastas ja suureneb eelduste kohaselt 2030. aastaks kolm korda, kujutab endast suurt võimalust, mille abil edendada konkurentsivõimet ja luua Euroopa riikides töökohti.
Meeting Union and international targets for greenhouse gas emissions and concentrations and coping with climate change impacts requires a transition towards a low-carbon society and the development and deployment of cost-effective and sustainable technological and non-technological solutions, and mitigation and adaptation measures, and a stronger understanding of societal responses to these challenges.
Kasvuhoonegaaside heite ja kontsentratsiooniga seotud liidu ja rahvusvaheliste eesmärkide täitmine ning kliimamuutuste mõjudega toimetulek nõuab üleminekut vähese CO2-heitega ühiskonnale ning kulutasuvate ja jätkusuutlike tehnoloogiliste ja mittetehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ja rakendamist, samuti leevendamis- ja kohanemismeetmeid ning nende väljakutsetega seotud ühiskondlike meetmete paremat mõistmist.
Union and global policy frameworks must ensure that ecosystems and biodiversity are protected, valued and appropriately restored in order to preserve their ability to provide resources and services in the future.
Liidusiseste ja ülemaailmsete poliitikaraamistikega tuleb tagada ökosüsteemide ja elurikkuse kaitsmine, väärtustamine ja asjakohane taastamine, et säilitada nende suutlikkus pakkuda ka edaspidi ressursse ja teenuseid. Selleks et edendada veesüsteemide innovatsiooni ja ressursitõhusust ning kaitsta vee ökosüsteeme, tuleb tegelda veeprobleemidega maa-, linna- ja tööstuskeskkonnas.
Water challenges in the rural, urban and industrial environments need to be addressed to promote water system innovation and resource efficiency and to protect aquatic ecosystems.
Teadusuuringud ja innovatsioon võivad aidata kindlustada usaldusväärse ja jätkusuutliku juurdepääsu maismaal ja merepõhjas asuvatele toorainetele ja nende kasutamise ning tagada ressursikasutuse ja -raiskamise märkimisväärse vähendamise.
Research and innovation can help secure reliable and sustainable access to and exploitation of raw materials on land and sea bed and ensure a significant reduction in resource use and wastage.
Seepärast püütakse liidu meetmetega toetada eeskätt ELi peamisi eesmärke ja poliitikasuundi, mis hõlmavad kogu innovatsioonitsüklit ja teadmiste kolmnurga elemente, mille hulka kuuluvad:
the Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050; 'Adapting to climate change:
tegevuskava – konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050, valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine:
and the General Union Environment Action Programme to 2020 [22]. These actions shall, when appropriate, interface with relevant European Innovation Partnerships and Joint Programming Initiatives.
Arvestades kliima ja keskkonna riigiülest ja ülemaailmset olemust, nende ulatuslikkust ja keerukust ning toorainete tarneahela rahvusvahelist mõõdet, peab tegevus toimuma liidu tasandil ja sellest kõrgemal.
These actions shall reinforce the ability of society to become more resilient to environmental and climate change and ensure the availability of raw materials.
Vajalike teadusuuringute valdkondadevaheline iseloom nõuab käsitletava probleemi jätkusuutlikuks lahendamiseks täiendavate teadmiste ja ressursside ühendamist.
Given the transnational and global nature of the climate and the environment, their scale and complexity, and the international dimension of the raw materials supply chain, activities have to be carried out at the Union level and beyond.
Ressursikasutuse ja keskkonnamõjude vähendamine koos konkurentsivõime suurendamisega nõuab otsustavat ühiskondlikku ja tehnoloogilist üleminekut majandusele, mis põhineb looduse ja inimese heaolu jätkusuutlikel sidemetel.