natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given that the European cultural and creative sectors are characterised by linguistic diversity which leads in some sectors to fragmentation along linguistic lines, subtitling, dubbing and audio description are essential to the circulation of cultural and creative works, including audiovisual works.
Arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid iseloomustab mitmekeelsus, mis mõnes sektoris toob kaasa killustumise piki keelelisi eraldusjooni, on subtiitritega varustamine, dubleerimine ja kirjeldustõlge väga olulised kultuuri- ja loometeoste, sh audiovisuaalteoste levitamiseks.
The digital shift is having a massive impact on how cultural and creative goods and services are made, disseminated, accessed, consumed and monetised.
Üleminek digitehnoloogiale avaldab tohutut mõju kultuuri- ja loovkaupade ja -teenuste valmistamisele, levitamisele, juurdepääsetavusele, tarbimisele ja rahaks vahetamisele.
While the need to seek a new balance between the increasing accessibility of cultural and creative works, fair remuneration of artists and creators and the emergence of new business models is recognised, the changes resulting from the digital shift offer wide opportunities for the European cultural and creative sectors and for European society in general.
Kuigi tuleb tunnistada vajadust otsida uut tasakaalu kultuuri- ja loometeoste suureneva kättesaadavuse, kunsti- ja loomeinimeste õiglase tasustamise ja uute ärimudelite esilekerkimise vahel, pakuvad digitehnoloogiale üleminekust tulenevad muudatused Euroopa kultuuri- ja loomesektorile ning Euroopa ühiskonnale tervikuna laialdasi võimalusi.
Lower distribution costs, new distribution channels, the potential for new and for increased audiences and new opportunities for niche products can facilitate access and increase circulation of cultural and creative works worldwide.
Madalamad levituskulud, uued levikanalid, võimalus leida uut ja laialdasemat publikut ning uued võimalused nišitoodetele võivad soodustada juurdepääsu ning suurendada kultuuri- ja loometeoste levikut kogu maailmas.
In order to use those opportunities to the full and adapt to the context of the digital shift and globalisation, the cultural and creative sectors need to develop new skills and require greater access to finance in order to upgrade equipment, develop new production and distribution methods and adapt their business models.
Nende võimaluste täielikuks ärakasutamiseks ning kohanemiseks digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumisega on kultuuri- ja loomesektoril vaja arendada uusi oskusi, ühtlasi peab paranema nende juurdepääs rahastamisvahenditele, et uuendada seadmeid, arendada uusi tootmis- ja levitusmeetodeid ning kohandada ärimudeleid.
Current distribution practices underpin the film financing system.
Praegused levitamismeetodid toetavad suuresti filmide rahastamise süsteemi.
However, there is an increasing need to promote the emergence of attractive legal online offers and to encourage innovation.
Samas on üha suuremaks muutunud vajadus soodustada võimalusi materjalide atraktiivseks ja legaalseks pakkumiseks internetis ning toetada innovatsiooni.
Therefore, it is essential to promote new distribution modes in order to allow new business models to emerge.
Seepärast on oluline toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.
Digitisation of cinemas has been an ongoing issue for many small cinema operators, particularly single-screen operators, due to the high costs of the digital equipment.
Kinode digiteerimine on digitaalseadmete kulukuse tõttu jätkuvalt probleemiks paljudele väikestele kinoettevõtjatele, eriti ühe ekraaniga kinodes.
While the Member States have primary competence for culture and should therefore continue to address that issue at national, regional and local level, as appropriate, there is potential for financing from Union programmes and funds, in particular those aimed at local and regional development.
Kuigi liikmesriikidel on põhiline pädevus kultuurivaldkonnas ja nad peaksid seetõttu jätkama selle probleemiga tegelemist vastavalt riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, on rahastamisvõimalusi ka liidu programmidest ja fondidest, eelkõige sellistest, mis on ette nähtud kohaliku ja piirkondliku arengu toetuseks.
Audience development, especially as regards young people, requires a specific commitment on the part of the Union, to support, in particular, media and film literacy.
Laiema publikuni jõudmiseks, eriti mis puudutab noori, peab liit tegema sihipäraseid pingutusi eelkõige meediaoskuse ja filmikultuurilise pädevuse toetamiseks.
One of the greatest challenges for the cultural and creative sectors, especially for micro, small and medium-sized enterprises ("SMEs") and micro, small and medium-sized organisations, including not-for-profit and non-governmental organisations, is the difficulty they face in accessing the funds that they need to finance their activities, to grow, and to maintain and increase their competitiveness or internationalise their activities.
Üks kultuuri- ja loomesektori suuremaid probleeme, eriti mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) ning mikro-, väikestel ja keskmise suurusega organisatsioonidel, sh mittetulundusühingutel ja valitsusvälistel organisatsioonidel, on raske leida vahendeid, mida neil on vaja oma tegevuse rahastamiseks, kasvamiseks, konkurentsivõime säilitamiseks ja suurendamiseks või tegevuse laiendamiseks teistesse riikidesse.
While that is a common challenge for SMEs generally, the situation is significantly more difficult in the cultural and creative sectors due to the intangible nature of many of their assets, the prototype profile of their activities, and their intrinsic need to take risks and experiment in order to innovate.
Ehkki see probleem on VKEde puhul üldiselt väga levinud, on olukord kultuuri- ja loomesektoris märkimisväärselt keerukam, kuna paljud varad ei ole materiaalsed, tegevus põhineb ainulaadsetel prototüüpidel ja uuenduste tegemiseks on neil sisemine vajadus võtta riske ja eksperimenteerida.
Such risk-taking needs to be understood and supported also by the financial sector.
Sellist riskide võtmise vajadust peab mõistma ja toetama ka finantssektor.
Testing of new tools for better support for innovation in creative industries will take place and will be leveraged to feed into a policy learning platform composed of European, national and regional stakeholders.
Toimub uute vahendite katsetamine innovatsiooni paremaks toetamiseks loomemajanduses ning seda kasutatakse Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest sidusrühmadest koosneva heade tavade vahetamise platvormi edendamiseks.
Bringing together the current MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes for the cultural and creative sectors within a single comprehensive programme (the "Programme") would more effectively support SMEs and micro, small and medium-sized organisations in their efforts to take advantage of the opportunities offered by the digital shift and globalisation and would help them to address issues currently leading to market fragmentation.
Kultuuri- ja loomesektori jaoks mõeldud praeguste programmide „MEDIA”, „Kultuur”, ja „MEDIA Mundus” koondamine ühtsesse terviklikku programmi (edaspidi „programm”), toetaks tulemuslikumalt VKEsid ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioone nende pingutustes kasutada võimalusi, mida pakuvad digitehnoloogiale üleminek ja üleilmastumine, ning aitaks neil lahendada hetkel turu killustatust tingivaid probleeme.
To be effective, the Programme should take into account the specific nature of the different sectors, their different target groups and their particular needs through tailor-made approaches within two independent sub-programmes and a cross-sectoral strand.
Et programm oleks tulemuslik, tuleks selles arvestada sektorite eripära, nende erinevaid sihtrühmi ja konkreetseid vajadusi, kasutades spetsiaalselt kohandatud lähenemisviise kahe sõltumatu alaprogrammi ja ühe sektoriülese tegevussuuna raames.
In particular, it is important to ensure synergies at the level of implementation between the Programme and the national and regional strategies for smart specialisation.
Rakendamistasandil on eriti oluline tagada koostoime programmi ning aruka spetsialiseerumise riiklike ja piirkondlike strateegiate vahel.
To that end, the Programme should establish a coherent support structure for the different cultural and creative sectors consisting of a grants system complemented by a financial instrument.
Selleks tuleks programmiga kehtestada eri kultuuri- ja loomesektorite jaoks ühtne tugistruktuur, mis koosneb toetuste süsteemist ja sellega kaasnevast rahastamisvahendist.
The Programme should take into account the dual nature of culture and cultural activities, recognising, on the one hand, the intrinsic and artistic value of culture and, on the other hand, the economic value of those sectors, including their broader societal contribution to creativity, innovation and social inclusion.
Programmis tuleks arvesse võtta kultuuri ja kultuuritegevuse kahetist olemust, tunnistades ühest küljest kultuuri olemuslikku ja kunstilist väärtust ja teisest küljest mõlema sektori majanduslikku väärtust, sealhulgas nende laiemat ühiskondlikku panust loovusesse, innovatsiooni ja sotsiaalsesse kaasatusse.
With regard to the implementation of the Programme, the intrinsic value of culture and the specific nature of the cultural and creative sectors should be taken into account, including the importance of not-for-profit organisations and projects under a Culture Sub-programme.
Programmi rakendamise puhul tuleks arvestada kultuuri olemuslikku väärtust ning kultuuri- ja loomesektori eripära, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide ja mittetulunduslike projektide tähtsust alaprogrammi „Kultuur” raames.
A self-standing financial instrument, the Cultural and Creative Sectors Guarantee Facility (the "Guarantee Facility"), should enable the cultural and creative sectors at large to grow, and in particular should provide sufficient leverage for new actions and opportunities.
Eraldiseisev rahastamisvahend, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (edaspidi „tagatisvahend”) võimaldaks kultuuri- ja loomesektoril üldisemalt kasvada ning annaks eelkõige piisaval määral finantsvõimendust uute meetmete võtmiseks ja uuteks võimalusteks.
Selected financial intermediaries should act in favour of cultural and creative projects to ensure a balanced loans portfolio in terms of geographical coverage and sector representation.
Valitud finantsvahendajad peaksid toetama kultuuri- ja loomeprojekte, et tagada geograafilist ulatust ja sektoripõhist esindatust silmas pidades tasakaalustatud laenuportfell.
Moreover, public and private organisations have an important role to play in that context, in order to achieve a broad approach under the Guarantee Facility.
Avalik-õiguslikel ja eraõiguslikel organisatsioonidel on seejuures oluline roll saavutada tagatisvahendi raames laiapõhjaline lähenemisviis.
Funding should also be provided for the European Capitals of Culture action and for the administration of the European Heritage Label action, as they contribute to the strengthening of the feeling of belonging to a common cultural area, to the stimulation of intercultural dialogue and mutual understanding and to the enhancement of the value of cultural heritage.
Rahastada tuleks ka Euroopa kultuuripealinnade meetmeid ja Euroopa kultuuripärandi märgise haldusmeetmeid, sest need aitavad tugevdada ühisesse kultuurialasse kuulumise tunnet, elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist ning tõsta kultuuripärandi väärtust.
In addition to Member States and overseas countries and territories which are eligible to participate in the Programme pursuant to Article 58 of Council Decision 2001/822/EC [12], the Programme should also be open, subject to certain conditions, to the participation of European Free Trade Association ("EFTA") countries which are parties to the Agreement on the European Economic Area ("EEA") and of the Swiss Confederation.
Lisaks liikmesriikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele, kes võivad programmis osaleda kooskõlas nõukogu otsuse 2001/822/EÜ [12] artikliga 58, peaks programmis osalemine olema teatud tingimustel avatud ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguga ühinenud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele ja Šveitsi Konföderatsioonile.
Acceding countries, candidate countries and potential candidate countries benefiting from a pre-accession strategy as well as countries covered by the European Neighbourhood Policy should also be able to participate in the Programme, except as regards the Guarantee Facility.
Ühinevatel riikidel, kandidaatriikidel ja võimalikel kandidaatriikidel, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga hõlmatud riikidel peaks samuti olema võimalik osaleda programmis, välja arvatud tagatisvahendis.
The Programme should further be open for bilateral or multilateral cooperation actions with third countries on the basis of additional appropriations to be defined, and specific arrangements to be agreed upon, with the parties concerned.
Samuti peaks programm olema avatud kolmandate riikidega läbiviidavatele kahe- või mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mille aluseks on lisaassigneeringud, mis tuleb kindlaks määrata, ja konkreetsed kokkulepped, milles tuleb asjaomaste osapoolte vahel kokku leppida.
Cooperation in the cultural and audiovisual fields should be fostered between the Programme and international organisations such as Unesco, the Council of Europe, the Organisation for Economic Co-operation and Development ("OECD") and the World Intellectual Property Organisation ("WIPO").
Soodustada tuleks programmi ning rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) koostööd kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas.
It is necessary to ensure the European added value of all actions and activities carried out within the Programme, their complementarity to Member States' activities, their compliance with Article 167(4) TFEU and their consistency with other Union activities, in particular in the fields of education, employment, the internal market, enterprise, youth, health, citizenship and justice, research and innovation, industrial and cohesion policy, tourism and external relations, trade and development, and the digital agenda.
On vaja tagada kõikide programmi raames ellu viidavate meetmete ja tegevuste Euroopa lisaväärtus, nende vastastikune täiendavus liikmesriikide tegevusega ning nende kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 ning nende kooskõla liidu muu tegevusega, iseäranis sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, siseturg, ettevõtlus, noored, tervishoid, kodakondsus ja justiitsküsimused, teadusuuringud ja innovatsioon, tööstus- ja ühtekuuluvuspoliitika, turism ja välissuhted, kaubandus ja areng ning digitaalarengu tegevuskava.
In compliance with the principles for performance-related assessment, the procedures for monitoring and evaluating the Programme should include detailed annual reports and should refer to specific, measurable, achievable, relevant and time-bound targets and indicators, including qualitative ones.
Kooskõlas tulemushindamise põhimõtetega peaks programmi seire- ja hindamismenetlused sisaldama üksikasjalikke aastaaruandeid ning osutama konkreetsetele, mõõdetavatele, saavutatavatele, asjakohastele ning ajaliselt kindlaksmääratud, sh kvalitatiivsetele sihtmärkidele ja näitajatele.
Procedures for monitoring and evaluation ought to take into account the work of relevant players such as Eurostat, and the findings of the ESS-net Culture project and of the Unesco Institute for Statistics.
Järelevalve- ja hindamismenetlused peaksid arvesse võtma tööd, mida on teinud asjassepuutuvad isikud, nagu Eurostat, ning ESS-neti kultuuriprojektide ja UNESCO Statistikainstituudi aruandeid.
In that context, as regards the audiovisual sector, the Union's participation in the European Audiovisual Observatory (the "Observatory") should be continued.
Seoses sellega peaks liit audiovisuaalsektori osas jätkama osalemist Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses („vaatluskeskus”).
In order to ensure optimal monitoring and evaluation of the Programme during its entire duration, the power to adopt acts in accordance with Article 290 TFEU should be delegated to the Commission in respect of the adoption of additional quantitative and qualitative indicators.
Selleks et tagada programmi optimaalne järelevalve ja hindamine programmi kogu kestuse vältel, tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitused võtta vastu õigusakte täiendavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kehtestamise kohta.
As stated in the Commission report of 30 July 2010 on the impact of the European Parliament and Council Decisions modifying the legal bases of the European Programmes in the areas of Lifelong Learning, Culture, Youth and Citizenship, the substantial shortening of the delays in the management procedures has increased the efficiency of programmes.
Nagu on öeldud komisjoni 30. juuli 2010. aasta aruandes elukestva õppe, kultuuri-, noorsootöö- ja kodakondsuse valdkonna Euroopa programmide õiguslikke aluseid muutvate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste mõju kohta, on haldusmenetlustes esinevate viivituste oluline lühendamine suurendanud programmide tõhusust.
Particular care should be taken to ensure that administrative and financial procedures continue to be simplified, including through the use of sound, objective and regularly updated systems for determining lump sums, unit costs and flat-rate financing.
Iseäranis hoolikalt tuleks tagada haldus- ja finantskorra jätkuv lihtsustamine, selleks tuleks muu hulgas kasutada kindlaid, objektiivseid ja korrapäraselt ajakohastatavaid süsteeme, mille abil määrata kindlaks ühekordsed maksed, ühikukulu ja kindlamääraline rahastamine.
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council [13].
Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 [13].
In accordance with Council Regulation (EC) No 58/2003 [14], the Commission has since 2009 entrusted the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency with implementation tasks for the management of Union action in the fields of education, audiovisual and culture.
Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 [14] on komisjon alates 2009. aastast usaldanud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele rakendusülesanded hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud liidu tegevuse juhtimiseks.
The Commission may therefore use, on the basis of a cost-benefit analysis, an existing executive agency for the implementation of the Programme, as provided for in that Regulation.
Komisjon võib seetõttu kulude-tulude analüüsi alusel kasutada olemasolevat täitevasutust programmi rakendamiseks, nagu on sätestatud nimetatud määruses.
This Regulation lays down a financial envelope for the entire duration of the Programme, which is to constitute the prime reference amount, within the meaning of point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management [15], for the European Parliament and the Council during the annual budgetary procedure.
Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestvuse jaoks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe 2. detsember 2013 [15] (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”) punkti 17 tähenduses.
The financial interests of the Union should be protected through proportionate measures throughout the expenditure cycle, including measures for the prevention, detection and investigation of irregularities, the recovery of funds lost, unduly paid or incorrectly used and, where appropriate, administrative and financial penalties in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council [16] (the "Financial Regulation").
Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist ja uurimist ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 [16] (edaspidi „finantsmäärus”).
With regard to the European Anti-Fraud Office ("OLAF") and pursuant to Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 [17] and Regulation (EU, Euratom) No 883/2013 of the European Parliament and of the Council [18], appropriate measures should be drawn up and implemented to prevent fraud and to recover funds which have been lost or transferred or used improperly.
Mis puudutab Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF), siis tuleks kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 [17] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 [18] koostada ja rakendada sobivad meetmed pettuste vältimiseks ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.
Since the objectives of this Regulation, namely to safeguard, develop and promote European cultural and linguistic diversity, to promote Europe's cultural heritage and to strengthen the competitiveness of the European cultural and creative sectors, in particular of the audiovisual sector, cannot be sufficiently achieved by the Member States, given the transnational and international character of the Programme, but can rather, by reason of its scale and expected effects, be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja edendamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eeskätt audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, arvestades programmi riikidevahelist ja rahvusvahelist iseloomu, ning meetmete ulatuse ja eeldatava mõju tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC should therefore be repealed.
Otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.
Provision should be made for measures governing the transition from the MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes to the Programme.
Ette tuleks näha meetmed, millega reguleeritakse üleminekut programmidelt „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” käesolevale programmile.
In order to ensure continuity in the funding support provided under the Programme, the Commission should be able to consider the costs directly linked to the implementation of the supported actions and activities as eligible for financing, even if they are incurred by the beneficiary before the grant application is submitted.
Selleks et tagada programmi raames asutuste tegevuskuludeks makstavate rahaliste toetuste järjepidevus, peaks komisjonil olema võimalik programmi esmases faasis käsitleda toetavate tegevuste elluviimisega otseselt seotud kulusid rahastamiskõlblikena ka siis, kui need tehti enne seda, kui kasusaaja esitas toetuse saamise taotluse.
Establishment and duration
Programmi loomine ja kestus
This Regulation establishes the Creative Europe Programme for support to the European cultural and creative sectors (the "Programme").
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa” (edaspidi „programm”).