natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to reduce the presence of animals bearing genetically unfavourable characteristics, the pigs must be free of allele RN less.
Selleks, et soovimatute geneetiliste omadustega sigade osakaalu vähendada, ei tohi sigadel esineda RN-alleeli.
The meats used in the production of ‘Pâté de Campagne Breton’ must derive from pig carcasses weighing more than 80 kilograms.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” valmistamiseks kasutatav liha peab olema saadud üle 80 kg kaaluvast searümbast.
Carcasses that are too light and of low nutritional and technological quality are excluded.
Liiga kerged rümbad, mille toiteväärtus on väike ja mis ei ole tehnoloogiliselt sobivad, jäetakse kasutamata.
In order to limit stress, which is detrimental to the quality of the meat and fat, the animals must be free of the allele making them sensitive to halothane and there must be a minimum period of two hours between the unloading of the animal at the slaughterhouse and the time of slaughter.
Liha ja rasva kvaliteeti halvendava loomade stressi vähendamiseks ei tohi loomadel esineda halotaanitundlikku RN-alleeli ja on kehtestatud nõue järgida vähemalt kahe tunni pikkust ooteaega loomade tapamajas mahalaadimise ja tapmise vahel.
The specification does not refer to any specific requirements.
Spetsifikaadis ei ole erinõudeid esitatud.
The production of ‘Pâté de Campagne Breton’ is carried out in the geographical area.
„Pâté de Campagne Breton” valmistatakse geograafilises piirkonnas.
‘Pâté de Campagne Breton’ is presented:
„Pâté de Campagne Breton” antakse tarbimisse ühel järgmistest viisidest:
either fresh and packed in a terrine, under film or a modified atmosphere or under vacuum, or
värskelt, vormis, mis on kaetud kilega või pakendatud gaas- või vaakumpakendisse,
fresh and cut at the place of production, or
värskelt, tootmispaigas lõigatud tükkidena,
fresh, sliced and packed under film or a modified atmosphere or under vacuum for self-service sale, or
käsimüügiks ettenähtud värskelt lõigatud viiludena, pakendatuna kilesse või gaas- või vaakumpakendisse,
aseptically canned and packed in a glass bowl, a metal can or a jar.
kuumtöödeldult ja pakendatuna klaasanumasse, metall- või klaaspurki.
Its weight varies between 40 g and 10 kg.
Toote kaal võib olla vahemikus 40 g – 10 kg.
The labelling must include the following elements: the name of the PGI, ‘Pâté de Campagne Breton’, the name and address of the certifying body and, if applicable, its certified collective mark pursuant to the rules governing its use, as well as the European Union PGI logo.
Märgisel peavad olema järgmised elemendid: kaitstud geograafiline tähis „Pâté de Campagne Breton”, toote sertifitseerimisasutuse nimi ja aadress ning tõenäoliselt kollektiivne sertifitseerimistähis vastavalt kindlaksmääratud eeskirjadele, samuti Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.
The geographical area is the traditional production area of this product.
Geograafiline piirkond hõlmab toote valmistamise traditsioonilist ala.
It comprises the total areas of the following departments: Côtes-d’Armor, Finistère, Ille-et-Vilaine, Loire-Atlantique and Morbihan.
Sellesse kuuluvad tervikuna järgmised departemangud: Côtes-d’Armor, Finistère, Ille-et-Vilaine, Loire-Atlantique ja Morbihan.
Historic Brittany corresponds to the traditional production area of ‘Pâté de Campagne Breton’.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” valmistamise traditsiooniline ala vastab ajaloolisele Bretagne’i maakonnale.
Brittany has a centuries-long charcuterie-making tradition.
Bretooni lihatoodete valmistamise traditsioon on sajanditevanune.
In the days of Ducal Brittany in the 16th century, Breton families slaughtered their pigs and made their own cured meats.
sajandil Bretagne’i hertsogiriigi ajal tapsid bretooni pered oma sigu ja valmistasid neist soolalihatooteid.
Bretons have turned this distinctive factor to good use in the production of a wide variety of charcuterie products, in particular ‘Pâté de Campagne Breton’, which made it possible to avoid wasting offal and meat leftovers from the cutting up of a pig.
Sellest iseloomulikust tavast lähtudes on bretoonid hakanud tootma rohkesti eri lihatooteid, eelkõige ahjupasteeti „Pâté de Campagne Breton”, mida valmistades saab kasutada ära rupsi ja searümba tükeldamisel üle jäävaid osi.
The specificity of ‘Pâté de Campagne Breton’ is based on a specific quality and special know-how as well as on the product’s reputation.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” eripära põhineb kindlal kvaliteedil, erilisel oskusteabel ja toote tuntusel.
A. Specific quality
A. Kindel kvaliteet
The liver, the throat, the rind and possibly the edible parts of the head or the heart went into making Pâté de Campagne Breton’.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” valmistamiseks kasutati maksa, kaelaliha, kamarat ja tõenäoliselt ka pea söödavaid osi või südant.
The liver, which was considered a fine part of the animal, gives the pâté its taste, colour, smoothness and special flavour.
Sea eriti hinnatud osaks peetav maks annab tootele tema lõhna, värvi, kreemja konsistentsi ja erilise maitse.
Throats, cooked rinds and onions are three other indispensable traditional ingredients of ‘Pâté de Campagne Breton’, which also contribute to the product’s specific organoleptic characteristics.
Kaelaliha, keedetud kamar ja sibul on kolm järgmist ahjupasteedi traditsioonilist ja hädavajalikku koostisosa, mis annavad tootele selle erilised organoleptilised omadused.
The onions, found in most traditional Breton recipes, are used for seasoning.
Sibulad, mida võib leida enamikus bretooni traditsioonilistes retseptides, aitavad toodet maitsestada.
The liver, lean meat and fat used in the product must be minced coarsely.
Maks, tailiha ja rasv peavad olema hakitud suurte tükkidena.
The presence of large pieces of meat has to do with the production methods used formerly.
Suurte lihatükkide esinemine tootes on seotud endisaegsete valmistamisviisidega.
Today, in order to preserve this special feature, charcuterie producers must master the mincing method in order to obtain pieces with a large diameter.
Selle eripära säilitamiseks tänapäeval ja piisavalt suurte tükkide saamiseks peavad lihatoodete valmistajad valdama õigeid hakkimistehnikaid.
The presence of a caul on top of the pâté, formerly used to shape the filling and protect the product, is still an obligatory feature of ‘Pâté de Campagne Breton’ when presented fresh, in order to preserve its traditional appearance.
Sea rasvik, mida esialgu kasutati hakitud segu vormimiseks ja toote kaitsmiseks, on ka praegusel ajal värske ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” kohustuslik ümbris, mis aitab säilitada toote muistset omapära.
This makes it possible to obtain specific organoleptic characteristics: a firm and crisp texture, a pronounced taste of meat, cooked pork, liver and onions.
Tänu sellele saab toode ka oma erilised organoleptilised omadused: tiheda ja krõmpsuva tekstuuri, liha, keedusea, maksa ja sibulate selgelt esiletuleva maitse.
B. Another characteristic: special know-how
B. Teine iseloomulik tunnus – eriline oskusteave
The former practice was to use the meats immediately after the pig was cut up.
Vanade tavade kohaselt tuli liha kohe pärast sea tükeldamist ära kasutada.
In the old days, the mechanical tools (meat axes, knives) used to cut up the pig and the meats resulted in large pieces and therefore in a coarsely minced pâté de campagne.
Endistel aegadel kasutati sea tükeldamisel mehaanilisi vahendeid (kirved, noad) ja liha jäi seetõttu paratamatult suurteks tükkideks, seetõttu valmistati ka ahjupasteeti „Pâté de Campagne Breton” jämedalt hakitud tükkidest.
‘Pâté de Campagne Breton’ used to be cooked in the baker’s or village’s bread oven, in open dishes called ‘plats sabots’ or ‘casse à pâté’ or in receptacles.
„Pâté de Campagne Breton” küpses vanasti pagari või küla suures ahjus pealt avatud vormis (plats sabots või casse à pâté) või vastavates anumates.
Cooking in a dry oven in open dishes causes the sugars to caramelise and provokes reactions that contribute to the brown colour of the crust.
Kuivas ahjus ja avatud vormis küpsetamine tõi kaasa suhkrute karamellistumise ja tekitas reaktsiooni, mille tulemuseks oli pruuni värvi koorik.
Prior to cooking, the pâté was also covered with a pig’s caul intended to smoothen, shape and protect the preparation.
Enne küpsetamist kaeti ahjupasteet sea rasvikuga, et pealmine kiht oleks sile, aitaks toodet vormida ja kaitseks seda.
It prevented the stuffing from running out and the product from drying.
Nii ei voolanud segu üle vormi ääre ja toode ei kuivanud liiga ära.
‘Pâté de Campagne Breton’ owes its specificities to its production method, which has been passed on from generation to generation in the charcuterie trade and is officially recognised, as shown by the fact that a special definition of it is included in the ‘Code des usages de la Charcuterie, de la Salaison et des Conserves de Viandes’, under the category ‘Pâté de campagne supérieur’.
Lihameistrite poolt sellisel viisil kindlalt välja töötatud valmistamisviis tagab ahjupasteedile „Pâté de Campagne Breton” selle omapära ning valmistamisviisi kindel määratlus on esitatud ka lihatoodete, soolaliha ja lihakonservide valmistamiseeskirjades (Code des usages de la Charcuterie, de la Salaison et des Conserves de Viandes) rühma „Pâté de campagne supérieur” all.
C. A reputation
C. Tuntus
In line with the tradition of family-based production, the small-scale production of ‘Pâté de Campagne Breton’ has been maintained over the years.
Koduseid käsitsi valmistamise traditsioone säilitades on ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” valmistamisviis säilinud aastaid muutumatuna.
In olden times, this home-made dish was prepared after the ‘Fest an oc’h’, a feast held in connection with the sacrifice of pigs.
Vanasti valmistati seda kodudes pärast seatapule pühendatud pidustust Fest an oc’h.
True to its reputation, ‘Pâté de Campagne Breton’ has an important place in France’s culinary heritage.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” tuntus on siiani säilinud ja tal on Prantsusmaa kulinaarses pärandis kindel koht.
For more than 30 years, Brittany’s manufacturers have worked together to perpetuate the reputation and specificity of ‘Pâté de Campagne Breton’.
Viimase 30 aasta jooksul on Bretagne’i tootjad koondunud ühistutesse, et säilitada ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” tuntust ja eripära tänaseni.
It is a charcuterie product that is appreciated by distributors and consumers alike.
Tegemist on turustajate ja tarbijate poolt hinnatud lihatootega.
Brittany’s fish canning industry developed strongly at the end of the 19th century.
sajandi lõpus tegi Bretagne’i kalakonservitööstus läbi suure arengu.
Soon these companies started preserving other foods too by canning them aseptically.
Kiiresti hakkasid konserveerimisettevõtted valmistama konserve ka muudest kuumtöödeldud toiduainetest.
In fact, ‘Pâté de Campagne Breton’ was canned aseptically for the first time several decades ago.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” tööstusliku tootmise algus kuumtöödeldud meetodil ulatub aastakümnete taha.
Nowadays, consumers appreciate both fresh and aseptically canned ‘Pâté de Campagne Breton’.
Tänapäeval hindavad tarbijad ahjupasteeti „Pâté de Campagne Breton” ühtviisi nii värskelt kui ka kuumtöödeldult.
‘Pâté de Campagne Breton’ derives from a long tradition of pig rearing and from the processing of pigs at their place of rearing.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” valmistamine on saanud alguse pikaajalistest seakasvatustraditsioonidest ja sealiha töötlemisest kasvatuskohas.
Very early on, Brittany’s agricultural system started focusing on rearing, in particular on the rearing of pigs on each holding.
Bretagne’i maakonna põllumajanduses keskenduti varakult seakasvatusele ja sigu kasvatati igas talus.
In this way producers learned to process all of the pieces of meat at their disposal.
Tootjad õppisid töötlema kõiki kasutamiskõlblikke lihatükke.
As production started immediately after the animal was cut up, the freshness of the product was guaranteed at a time when meat preservation methods were limited.
Lihatükkide töötlemine kohe pärast rümba tükeldamist tagas toote täieliku värskuse ajal, kui liha konserveerimisvõimalused olid veel piiratud.
Traditionally, all the edible parts of the pig were used, which gave the product a particular texture and taste.
Tavapäraselt kasutati ära kõik searümba söödavad tükid, mis andis tootele erilise tekstuuri ja maitse.
The use of livers, considered a fine part of the pig at the beginning of the 20th century, soon became one of the principal characteristics of ‘Pâté de Campagne Breton’, giving it a pinkish colour and a very specific taste.
sajandi alguses hakati ahjupasteedis „Pâté de Campagne Breton” kasutama sea kõige hinnatavamat osa – maksa, ning see muutus peagi toote peamiseks iseloomulikuks eripäraks, tuues esile pasteedi roosaka värvuse ja väga erilise maitse.
Producers made use of the extensive range of vegetables grown locally by introducing onions into ‘Pâté de Campagne Breton’.
Kuna piirkonnas kasvatati ohtralt köögiviljakultuure, lisasid tootjad ahjupasteedisse ka sibula.
The presence of onions contributes to the product’s particular taste, because during cooking, the fruity taste of the onions comes to the fore and complements the meaty taste perfectly.
See muudab toote maitse iseloomulikuks, kuna küpsetatud sibula puuviljaline maitse tuleb hästi esile ja sobib liha maitsega suurepäraselt kokku.
‘Pâté de Campagne Breton’ results from the know-how of the producers, who have succeeded in giving the product special characteristics.
Ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton” iseloomulikud omadused on tootjate oskusteabe tulemus.
In addition to the ingredients used, the coarse mincing of the meat pieces makes it easy to identify the product when it is sliced.
Lisaks koostisainetele võimaldab liha jämedalt hakkimine toote selle lõikeviilu järgi väga lihtsalt ära tunda.
The brown crust is linked definitively to the product through a traditional cooking process in communal ovens.
Pruun koorik seostub üheselt tootega, mida traditsiooniliselt küpsetati küla ühistes ahjudes.
As regards the pâté’s reputation, several works classify ‘Pâté de Campagne Breton’ as a traditional Breton product or give its recipe.
Rääkides toote tuntusest tuleb märkida, et paljudes teostes liigitatakse ahjupasteet „Pâté de Campagne Breton” Bretagne’i traditsiooniliste toodete sekka või antakse retsept selle valmistamiseks.
Many Breton guides, such as ‘Le Finistère gourmand 1997/1998’, contain references to the numerous Breton specialities and praise ‘Pâté de Campagne Breton’ in particular.
Mitmed Bretagne’i tutvustavad väljaanded, näiteks „Le Finistère gourmand 1997/1998”, osutavad rohketele bretooni toitudele, tuues eelkõige esile ahjupasteedi „Pâté de Campagne Breton”. Ka väljaanne „Terroir de Bretagne” kiidab bretooni traditsioonilisi lihatooteid: „[…] Igal nädalal valmistatakse küla lihakarnis nelikümmend või isegi viiskümmend kilo ahjupasteeti „Pâté de Campagne Breton”.
Similarly, the ‘Terroir de Bretagne’ guide praises the Breton charcuterie tradition: ‘(…) Forty, even fifty, kilograms of “Pâté de Campagne Breton” are produced every week by a country charcuterie-maker. Each producer jealously guards his own recipe, although all adhere to the following basic proportions: 1/3 offal and 2/3 throat (…)’.
Iga tootja hoiab oma retsepti saladuses, kuid koostisosade üldisi vahekordi arvestavad kõik: 1/3 rupsi ja 2/3 kaelaliha […]”.
‘Pâté de Campagne Breton’ is referred to in numerous old and new cookbooks:
Ahjupasteedile „Pâté de Campagne Breton” on osutatud paljudes nii vanades kui ka kaasaegsetes retseptiraamatutes:
‘Gastronomie bretonne d’hier et d’aujourd’hui’ (S. Morand, 1965),
„Gastronomie bretonne d’hier et d’aujourd’hui” („Bretooni gastronoomia eile ja täna”) (S. Morand, 1965);
‘Les cuisines de France — Bretagne’ (M. Raffael and D. Lozambard, 1990),
„Les cuisines de France - Bretagne” („Prantsusmaa köögid – Bretagne”) (M.Raffael et D. Lozambard, 1990);
‘Tout est bon dans le cochon’ (J. C. Frentz, C. Vence, 1988),
„Tout est bon dans le cochon” („Sea puhul kõlbab kõik”) (J. C. Frentz, C. Vence, 1988);
‘L’inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne — Produits du terroir et recettes traditionnelles’ (CNAC, 1994),
„L’inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne - Produits du terroir et recettes traditionnelles” („Prantsusmaa kulinaarne pärand, Bretagne – kohalikud tooted ja traditsioonilised retseptid”) (CNAC, 1994);
‘Le bottin gourmand’ 1996,
„Le bottin gourmand 1996” („Kulinaarne kogumik” 1996);
‘La France des saveurs’, Gallimard 1997,
„La France des saveurs” („Prantsusmaa maitsed”), Gallimard 1997;
‘Vivre ici, hors Bretagne’ 1994.
„Vivre ici, hors Bretagne” („Elades siin, väljaspool Bretagne’i”) 1994.
The product’s reputation is thus well linked to its name and attributable to the geographical area.
Seega on toote tuntus üheselt seotud nime ja geograafilise piirkonnaga.
These factors taken together make it very easy to distinguish ‘Pâté de Campagne Breton’ from other pâtés and guarantee a typical method of production rooted in the product’s region of origin.
Kõikide osutatud üksikasjade alusel on ahjupasteeti „Pâté de Campagne Breton” väga lihtne muudest pasteetidest eristada, ning need seovad selle iseloomuliku tootmisviisi kindlalt päritolupiirkonnaga.
Replaced by Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council of 21 November 2012 on quality schemes for agricultural products and foodstuffs (OJ L 343, 14.12.2012, p. 1).
Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).
Commission Implementing Regulation (EU) No 1186/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1186/2013,
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications (Orkney Scottish Island Cheddar (PGI))
millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Orkney Scottish Island Cheddar (KGT)]
Pursuant to Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, the United Kingdom’s application to register the name ‘Orkney Scottish Island Cheddar’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Orkney Scottish Island Cheddar” [3].
The abovementioned statements of objection stressed, in particular, that registering the name in question would jeopardise the existence of names, trade marks or products which had been marketed legally for at least five years before the publication date provided for in Article 6(2), and that the name proposed for registration was generic.
Eelkõige rõhutatakse eespool osutatud vastuväidete raames seda, et asjaomase nimetuse registreerimine ohustaks nimetusi, kaubamärke või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ettenähtud avaldamise kuupäeva ning et registreerimiseks esitatud nimetus on üldine.
By letter of 20 March 2013 the Commission asked the interested parties to hold appropriate consultations.
Komisjon kutsus oma 20. märtsi 2013. aasta kirjaga asjaomaseid pooli üles vastavasisulistele läbirääkimistele.
Agreement was reached between the United Kingdom and the objecting parties within the stipulated three-month period and notified to the Commission on 8 July 2013.
Ühendkuningriik ja vastuväite esitajad jõudsid nõutud kolmekuulise ajavahemiku jooksul omavahel kokkuleppele, millest teavitati komisjoni 8. juulil 2013.
It emerges from the abovementioned consultations that the objecting parties’ main concern is the status of the one word ‘Cheddar’ in the composite name ‘Orkney Scottish Island Cheddar’.
Eespool osutatud läbirääkimistest nähtub, et vastuväite esitajate peamine mure on seotud sõna „Cheddar” staatusega ühendis „Orkney Scottish Island Cheddar”.
However, the protection sought by the producer relates only to the said composite name as a whole.
Tootja taotletud kaitse hõlmab aga üksnes kogu sõnaühendit tervikuna.
Pursuant to the last subparagraph of Article 13(1) of Regulation (EU) No 1151/2012, the name ‘Cheddar’ may continue to be used within the territory of the Union provided that the principles and rules applicable under the Union’s legal system are complied with.
Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 13 lõike 1 viimasele lõigule võib jätkata tootenime „Cheddar” kasutamist Euroopa Liidu territooriumil tingimusel, et ELi õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.
The name ‘Orkney Scottish Island Cheddar’ should therefore be entered in the register of protected designations of origin and protected geographical indications,
Pidades silmas neid asjaolusid, tuleks nimetus „Orkney Scottish Island Cheddar” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,
Notwithstanding the first paragraph, the name ‘Cheddar’ may continue to be used within the territory of the Union provided that the principles and rules applicable under the Union’s legal system are complied with.
Olenemata esimesest lõikest võib jätkata tootenime „Cheddar” kasutamist Euroopa Liidu territooriumil tingimusel, et ELi õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.
OJ C 239, 9.8.2012, p. 5.
ELT C 239, 9.8.2012, lk 5.
Orkney Scottish Island Cheddar (PGI)
Orkney Scottish Island Cheddar (KGT)
Dairy Australia, the Dairy Companies Association of New Zealand and the Consortium for Common Food Names lodged statements of objection to that registration pursuant to Article 7(3)(b) of Regulation (EC) No 510/2006. Those statements of objection were deemed admissible under Article 7(3) of that Regulation.
Ühendused Dairy Australia, Dairy Companies Association of New Zealand ja Consortium for Common Food Names esitasid registreerimisele vastuväite vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktile b. Need vastuväited on kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt vastuvõetavad.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1187/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1187/2013,
approving the active substance penthiopyrad, in accordance with Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council concerning the placing of plant protection products on the market, and amending the Annex to Commission Implementing Regulation (EU) No 540/2011
millega kiidetakse heaks toimeaine pentiopüraad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
In accordance with Article 6(2) of Directive 91/414/EEC the United Kingdom received on 10 December 2009 an application from LKC UK Ltd for the inclusion of the active substance penthiopyrad in Annex I to Directive 91/414/EEC.
Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas äriühing LKC UK Ltd 10. detsembril 2009 Ühendkuningriigile taotluse toimeaine pentiopüraadi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.
Decision 2010/466/EU confirmed that the dossier was ‘complete’ in the sense that it could be considered as satisfying, in principle, the data and information requirements of Annexes II and III to Directive 91/414/EEC.
Otsusega 2010/466/EL kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele.
The designated rapporteur Member State submitted a draft assessment report on 31 January 2012.
Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 31. jaanuaril 2012.
The Authority presented to the Commission its conclusion on the pesticide risk assessment of the active substance penthiopyrad [4] on 7 February 2013.
Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine pentiopüraadi riskianalüüsi [4] kohta selle kasutamisel pestitsiidina 7. veebruaril 2013.