natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the calculations in accordance with ISO 10156 as amended show that a gas mixture is not flammable it is not necessary to carry out the tests for determining chemical instability for classification purposes.
Kui arvutused vastavalt standardi ISO 10156 kehtivale versioonile näitavad, et gaasisegu ei ole tuleohtlik, ei ole keemilise ebapüsivuse katseid klassifitseerimise jaoks vaja teha.
Aerosols, this means aerosol dispensers, are any non-refillable receptacles made of metal, glass or plastics and containing a gas compressed, liquefied or dissolved under pressure, with or without a liquid, paste or powder, and fitted with a release device allowing the contents to be ejected as solid or liquid particles in suspension in a gas, as a foam, paste or powder or in a liquid state or in a gaseous state.
Aerosool ehk aerosoolpakend ühekordselt täidetav metallist, klaasist või plastikust mahuti, mis sisaldab surugaasi, veeldatud või lahustatud gaasi kas koos vedeliku, pasta või pulbriga või ilma selleta ning on varustatud väljastusseadmega, mis võimaldab pakendi sisu pihustada tahke aine või vedeliku suspensioonina gaasis, vahuna, pastana või pulbrina või vedelikuna või gaasina.
Aerosols shall be considered for classification as flammable in accordance with section 2.3.2.2 if they contain any component which is classified as flammable according to the following criteria set out in this Part:
Aerosoolid klassifitseeritakse tuleohtlikuks vastavalt punktile 2.3.2.2, kui nende mis tahes komponendi saab klassifitseerida tuleohtlikuks vastavalt käesolevas osas esitatud järgmistele kriteeriumidele:
Liquids with a flash point ≤ 93 °C, which includes Flammable Liquids according to section 2.6;
vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 93 °C, mis vastavalt punktile 2.6 hõlmavad tuleohtlikke vedelikke;
Flammable gases (see section 2.2);
tuleohtlikud gaasid (vt punkt 2.2);
Flammable solids (see section 2.7).
tuleohtlikud tahked ained (vt punkt 2.7).
Aerosols do not fall additionally within the scope of sections 2.2 (flammable gases), 2.5 (gases under pressure), 2.6 (flammable liquids) and 2.7 (flammable solids).
Aerosoolid ei kuulu lisaks punkti 2.2 (tuleohtlikud gaasid), punkti 2.5 (rõhu all olevad gaasid), 2.6 (tuleohtlikud vedelikud) või punkti 2.7 (tuleohtlikud tahked ained) kohaldamisalasse.”
Depending on their contents, aerosols may however fall within the scope of other hazard classes, including their labelling elements.
Nende koostisest olenevalt võivad need kuuluda aga muudesse ohuklassidesse, mis hõlmavad nende märgistuselemente.
An aerosol shall be classified in one of the three categories for this Class on the basis of its components, of its chemical heat of combustion and, if applicable, of the results of the foam test (for foam aerosols) and of the ignition distance test and enclosed space test (for spray aerosols) in accordance with Figures 2.3.1(a) to 2.3.1(c) of this Annex and subsections 31.4, 31.5 and 31.6 of Part III of the UN RTDG, Manual of Tests and Criteria.
Aerosool klassifitseeritakse ühte käesoleva klassi kolmest kategooriast, lähtudes selle komponentidest, eripõlemissoojusest, ja võimaluse korral ka vahukatse (vahtaerosoolid), süttimiskauguse katse ja suletud ruumi katse (pihustatavad aerosoolid) tulemustest vastavalt käesoleva lisa joonistele 2.3.1a kuni 2.3.1 c ja UN RTDG katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa alapunktidele 31.4, 31.5 ja 31.6.
Aerosols which do not meet the criteria for inclusion in Category 1 or Category 2 shall be classified in Category 3.
Aerosool, mis ei vasta 1. või 2. kategooria kriteeriumidele, klassifitseeritakse 3. kategooriasse.
Aerosols containing more than 1 % flammable components or with a heat of combustion of at least 20 kJ/g, which are not submitted to the flammability classification procedures in this section shall be classified as aerosols, Category 1.
Aerosool, mis sisaldab rohkem kui 1 % tuleohtlikku komponenti või mille eripõlemissoojus on vähemalt 20 kJ/g ja millele ei rakendata käesoleva punkti tuleohtlikuks klassifitseerimise menetlust, klassifitseeritakse 1. kategooria aerosooliks.
Figure 2.3.1 (a)
Joonis 2.3.1a
AEROSOL
AEROSOOL
Does it contain ≤ 1 % flammable components and does it have a heat of combustion < 20 kJ/g?
Kas see sisaldab ≤ 1% tuleohtlikke komponente ja kas selle eripõlemissoojus on 20 kJ/g?
Category 3
3. kategooria
Does it contain ≥ 85 % flammable components and does it have a heat of combustion ≥ 30 kJ/g?
Kas see sisaldab ≥ 85 % tuleohtlikke komponente ja kas selle eripõlemissoojus on ≥ 30 kJ/g?
For spray aerosols, go to decision logic 2.3.1(b)
Pihustatava aerosooli puhul vt otsustusskeem 2.3.1b
For foam aerosols, go to decision logic 2.3.1(c)
Vahtaerosooli puhul vt otsustusskeem 2.3.1c
Figure 2.3.1 (b)
Joonis 2.3.1b
Spray aerosols
Pihustatavad aerosoolid
SPRAY AEROSOL
PIHUSTATAV AEROSOOL
In the ignition distance test, does ignition occur at a distance ≥ 75 cm?
Kas süttimiskauguse katses toimub süttimine kaugusel ≥ 75 cm?
Does it have a heat of combustion < 20 kJ/g?
Kas selle eripõlemissoojus on < 20 kJ/g?
In the ignition distance test, does ignition occur at a distance ≥ 15 cm?
Kas süttimiskatses toimub süttimine kaugusel ≥ 15 cm?
In the enclosed space ignition test; is:
Kas suletud ruumi süttimiskatses on:
the time equivalent ≤ 300 s/m3; or
ekvivalentaeg ≤ 300 s/m3 või
the deflagration density ≤ 300 g/m3?
deflagratsioonitihedus ≤ 300 g/m3?
Figure 2.3.1 (c)
Joonis 2.3.1c
Foam aerosols
Vahtaerosoolid
FOAM AEROSOL
VAHTAEROSOOLID
In the foam test, is:
Kas vahukatsel on:
the flame height ≥ 20 cm and the flame duration ≥ 2 s; or
leegi kõrgus ≥ 20 cm ja leegi kestus ≥ 2 s või
the flame height ≥ 4 cm and the flame duration ≥ 7s?
leegi kõrgus ≥ 4 cm ja leegi kestus ≥ 7s?
In the foam test, is the flame height ≥ 4 cm and the flame duration ≥ 2 s?
Kas vahukatsel on leegi kõrgus ≥ 4 cm ja leegi kestus ≥ 2 s?
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 2.3.1.
Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 2.3.1 esitatud märgistuselemente.
Table 2.3.1
Tabel 2.3.1
Label elements for flammable and non-flammable aerosols
Märgistuselemendid tuleohtlike ja mittesüttivate aerosoolide puhul
GHS Pictograms
GHSi piktogrammid
H222: Extremely flammable aerosol
H222: Eriti tuleohtlik aerosool
H229: Pressurised container: May burst if heated
H229: Mahuti on rõhu all: kuumenemisel võib lõhkeda
H223: Flammable aerosol
H223: Tuleohtlik aerosool
The chemical heat of combustion (ΔΗc), in kilojoules per gram (kJ/g), is the product of the theoretical heat of combustion (ΔΗcomb), and a combustion efficiency, usually less than 1,0 (a typical combustion efficiency is 0,95 or 95 %).
Eripõlemissoojus (ΔΗc), mis on väljendatud kilodžaulides grammi kohta (kJ/g), arvutatakse teoreetilise põlemissoojuse (ΔΗcomb) ja põlemisefektiivsuse abil ning tavaliselt on see väiksem kui 1,0 (tüüpiline põlemisefektiivsus on 0,95 või 95 %).
ΔHc product
ΔHc toode
ΔΗ c
DH c
chemical heat of combustion (kJ/g);
eripõlemissoojus (kJ/g);
mass fraction of component i in the product;
koostisosa i massiosa tootes;
ΔΗ c(i)
DH c(i)
specific heat of combustion (kJ/g)of component i in the product.
toote koostisosa i eripõlemissoojus (kJ/g).
The chemical heats of combustion can be found in the literature, calculated or determined by tests (see ASTM D 240 as amended — Standard Test Methods for Heat of Combustion of Liquid Hydrocarbon Fuels by Bomb Calorimeter, EN/ISO 13943 as amended, 86.l to 86.3 — Fire safety — Vocabulary, and NFPA 30B as amended — Code for the Manufacture and Storage of Aerosol Products).’;
Eripõlemissoojuse kohta leiab teavet kirjandusest; selle võib välja arvutada või katsetega kindlaks määrata (vt standardi ASTM D 240 „Standard Test Methods for Heat of Combustion of Liquid Hydrocarbon Fuels by Bomb Calorimeter” („Standardsed katsemeetodid süsivesinikel põhinevate vedelkütuste põlemissoojuse kindlaksmääramiseks pommkalorimeetri abil”) kehtiv väljaanne, standardi EN/ISO 13943 kehtiv väljaanne, punktid 86.1–86.3 „Fire safety – Vocabulary” („Tuleohutus – sõnastik”) ning NFPA 30B „Code for the Manufacture and Storage of Aerosol Products” („Aerosooltoodete valmistamise ja säilitamise eeskirjad”) kehtiv väljaanne).”;
In section 2.4.2.1, the Note under Table 2.4.1 is replaced by the following:
punkti 2.4.2.1 tabeli 2.4.1 alune märkus asendatakse järgmisega:
“Gases which cause or contribute to the combustion of other material more than air does” means pure gases or gas mixtures with an oxidising power greater than 23,5 % as determined by a method specified in ISO 10156 as amended.’;
Gaas, mis võib põhjustada või soodustada muu materjali põlemist rohkem kui õhk – puhas gaas või gaasisegu, mille oksüdatsioonivõimsus on suurem kui 23,5 %, mis on määratud ISO standardi 10156 kehtivas väljaandes kirjeldatud meetodiga.”;
Section 2.4.4 is replaced by the following:
punkt 2.4.4 asendatakse järgmisega:
To classify an oxidising gas, tests or calculation methods as described in ISO 10156 as amended, “Gases and gas mixtures — Determination of fire potential and oxidising ability for the selection of cylinder valve outlet” shall be performed.’;
Oksüdeeriva gaasi klassifitseerimiseks tehakse katsed või arvutused vastavalt meetodile, mis on kirjeldatud standardi ISO 10156 „Gases and gas mixtures – Determination of fire potential and oxidising ability for the selection of cylinder valve outlet” kehtivas väljaandes.”;
In section 2.5.1.1, the first paragraph is replaced by the following:
punkti 2.5.1.1 esimene lõige asendatakse järgmisega:
‘Gases under pressure are gases which are contained in a receptacle at a pressure of 200 kPa (gauge) or more at 20 °C, or which are liquefied or liquefied and refrigerated.’;
„Rõhu all olevad gaasid – gaasid, mis on mahutis 200 kPa (mõõteseade) või suurema rõhu all temperatuuril 20 °C või mis on veeldatud või veeldatud ja külmutatud.”;
Section 2.5.2 is replaced by the following:
punkt 2.5.2 asendatakse järgmisega.
Gases under pressure shall be classified, according to their physical state when packaged, in one of four groups in accordance with Table 2.5.1:
Rõhu all olevad gaasid klassifitseeritakse ühte neljast tabeli 2.5.1 rühmast vastavalt füüsikalisele olekule, milles nad on pakendatud:
Table 2.5.1
Tabel 2.5.1
Criteria for gases under pressure
Rõhu all olevate gaaside kriteeriumid
Aerosols shall not be classified as gases under pressure.
Aerosoole ei klassifitseerita rõhu all olevaks gaasiks.
See section 2.3.’;
Vt punkt 2.3.”;
Compressed gas
Surugaas
A gas which when packaged under pressure is entirely gaseous at – 50 °C; including all gases with a critical temperature ≤ – 50 °C.
Gaas, mis rõhu all pakendatult on temperatuuril –50 °C täielikult gaasilises olekus, sealhulgas kõik gaasid, mille kriitiline temperatuur on ≤ –50 °C.
A gas which, when packaged under pressure, is partially liquid at temperatures above – 50 °C.
Gaas, mis rõhu all pakendatult on temperatuuril üle –50 °C osaliselt vedelas olekus.
A distinction is made between:
Eristatakse järgmisi gaasiliike:
high pressure liquefied gas: a gas with a critical temperature between – 50 °C and + 65 °C; and
kõrge rõhu all veeldatud gaas: gaasi kriitiline temperatuur on vahemikus –50 °C kuni +65 °C; ning
low pressure liquefied gas: a gas with a critical temperature above + 65 °C.
madala rõhu all veeldatud gaas: gaasi kriitiline temperatuur on üle +65 °C.
Refrigerated liquefied gas
Külmutatud veeldatud gaas
A gas which when packaged is made partially liquid because of its low temperature.
Gaas, mis viiakse pakendamisel madala temperatuuri abil osaliselt veeldatud olekusse.
Dissolved gas
Lahustatud gaas
A gas which when packaged under pressure is dissolved in a liquid phase solvent.
Gaas, mis rõhu all pakendamisel on lahustatud vedelas faasis olevas lahustis.
In section 2.5.4, the second paragraph is replaced by the following:
punkti 2.5.4 teine lõik asendatakse järgmisega: „Andmeid võib leida kirjandusest, välja arvutada või saada katsete abil.
‘Data can be found in the literature, calculated or determined by testing. Most pure gases are already classified in the UN RTDG, Model Regulations.’;
Enamik puhtaid gaase on juba klassifitseeritud ÜRO soovitustes ohtlike kaupade veo kohta, vt näidiseeskirjad (UN RTDG, Model Regulations).”;
In sections 2.7.2.1 and 2.7.2.3, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktides 2.7.2.1 ja 2.7.2.3 asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
The footnote relating to point (e) of section 2.8.2.1 is replaced by the following:
joonealune märkus punkti 2.8.2.1 alapunkti e kohta asendatakse järgmisega:
See UN RTDG, Manual of Tests and Criteria, subsections 28.1, 28.2, 28.3 and Table 28.3.’;
vt UN RTDG, Manual of Tests and Criteria, alapunktid 28.1, 28.2, 28.3 ja tabel 28.3.”;
In section 2.8.2.4, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktis 2.8.2.4 asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In section 2.8.4.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktis 2.8.4.1 asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In points (a) and (b) of 2.8.4.2, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punkti 2.8.4.2 alapunktides a ja b asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In the introductory sentence of sections 2.9.2.1, 2.10.2.1, 2.11.2.1, 2.11.2.2, 2.12.2.1 and 2.13.2.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktide 2.9.2.1, 2.10.2.1, 2.11.2.1, 2.11.2.2, 2.12.2.1 ja 2.13.2.1 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In section 2.13.4.4, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktis 2.13.4.4 asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In the introductory sentence of section 2.14.2.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punkti 2.14.2.1 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
The footnote relating to point (g) of section 2.15.2.2 is replaced by the following:
joonealune märkus punkti 2.15.2.2 alapunkti g kohta asendatakse järgmisega:
Section 2.15.2.3 is amended as follows:
punkti 2.15.2.3 muudetakse järgmiselt:
the footnote relating to point (b) is replaced by the following: ‘(1) As determined by test series E as prescribed in UN RTDG, Manual of Tests and Criteria, Part II.’;
punkti b joonealune märkus asendatakse järgmisega: „1) vastavalt käsiraamatu UN RTDG, Manual of Tests and Criteria II osas kirjeldatud katseseeriale E.”;
in the second paragraph, the words ‘UN Recommendation on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
teises lõigus asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In section 2.15.4.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punktis 2.15.4.1 asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In the introductory sentence of section 2.16.2.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’;
punkti 2.16.2.1 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”;
In section 2.16.3, the following Note is inserted under Table 2.16.2:
punktis 2.16.3 lisatakse tabeli 2.16.2 alla järgmine märkus:
Where a substance or mixture is classified as corrosive to metals but not corrosive to skin and/or eyes, the labelling provisions set out in section 1.3.6 shall be used.’;
Kui aine või segu on klassifitseeritud söövitavaks metallide, kuid mitte naha ja/või silmade jaoks, kasutatakse punktis 1.3.6 esitatud sätteid märgistamise kohta.”;
In the introductory sentence of section 2.16.4.1, the words ‘UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods’ are replaced by ‘UN RTDG’.
punkti 2.16.4.1 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta” lühendiga „UN RTDG”.
C. Part 3 is amended as follows:
C. 3. osa muudetakse järgmiselt:
In section 3.1.2.1, Note (c) under Table 3.1.1 is replaced by the following:
punkti 3.1.2.1 tabeli 3.1.1 alune märkus c asendatakse järgmisega:
The ranges of the acute toxicity estimates (ATE) for inhalation toxicity used in the Table are based on 4-hour testing exposures.
Tabelis kasutatud sissehingamisel mõjuva ägeda mürgisuse hinnangute (acute toxicity estimates, ATE) vahemikud põhinevad neljatunnisel kokkupuuteajal.
Conversion of existing inhalation toxicity data which have been generated using a 1-hour exposure can be carried out by dividing by a factor of 2 for gases and vapours and 4 for dusts and mists.’;
Olemasolevaid ühetunnise kokkupuuteajaga tehtud sissehingamisel mõjuva mürgisuse katsetest saadud andmeid saab konverteerida, jagades väärtusi teguriga 2 gaaside ja aurude puhul ning teguriga 4 tolmu ja udu puhul.”;
Sections 3.1.3.6.2.2 and 3.1.3.6.2.3 are replaced by the following:
punktid 3.1.3.6.2.2 ja 3.1.3.6.2.3 asendatakse järgmisega:
In the event that a component without any useable information for classification is used in a mixture at a concentration ≥ 1 %, it is concluded that the mixture cannot be attributed a definitive acute toxicity estimate.
Kui segu ühe koostisosa kohta puudub klassifitseerimiseks igasugune kasutamiskõlblik teave ning selle aine kontsentratsioon segus on ≥ 1 %, ei saa segu ägeda mürgisuse kohta lõplikku hinnangut anda.
In this situation the mixture shall be classified based on the known components only, with the additional statement on the label and in the SDS that “x per cent of the mixture consists of component(s) of unknown acute toxicity”, taking into account the provisions set out in section 3.1.4.2.
Sel juhul klassifitseeritakse segu üksnes teadaolevate koostisosade põhjal ning märgisele ja ohutuskaardile lisatakse täiendav lause: „Koostisosa(d), mille äge mürgisus ei ole teada, moodustab (moodustavad) segust x protsenti”, võttes arvesse punktis 3.1.4.2 sätestatut.
If the total concentration of the relevant ingredient(s) with unknown acute toxicity is ≤ 10 % then the formula presented in section 3.1.3.6.1 shall be used.
Kui segu ühe (mitme) asjakohase koostisaine ägeda mürgisuse kohta puuduvad andmed ja selle (nende) kogusisaldus segus on ≤ 10 %, kasutatakse punktis 3.1.3.6.1 esitatud valemit.
If the total concentration of the relevant ingredient(s) with unknown toxicity is > 10 %, the formula presented in section 3.1.3.6.1 shall be corrected to adjust for the percentage of the unknown ingredient(s) as follows:
Kui segu ühe (mitme) asjakohase koostisaine ägeda mürgisuse kohta puuduvad andmed ja selle (nende) kogusisaldus segus on > 10 %, parandatakse punktis 3.1.3.6.1 esitatud valemit puuduvate andmetega koostisaine(te) protsendiga:
100 – Σ C unknown if > 10 %
100 – Σ C tundmatu kui > 10 %
ATEmix
ATEsegu
In section 3.1.4.1, Table 3.1.3 is replaced by the following:
punktis 3.1.4.1 asendatakse tabel 3.1.3 järgmisega:
‘Table 3.1.3
„Tabel 3.1.3
Acute toxicity label elements
Ägeda mürgisuse märgistuselemendid
Category 4
4. kategooria
Hazard Statement:
Ohulause
H300: Fatal if swallowed
H300: Allaneelamisel surmav
H301: Toxic if swallowed
H301: Allaneelamisel mürgine
H302: Harmful if swallowed
H302: Allaneelamisel kahjulik
H310:Fatal in contact with skin
H310: Nahale sattumisel surmav
H311: Toxic in contact with skin
H311: Nahale sattumisel mürgine
H312: Harmful in contact with skin
H312: Nahale sattumisel kahjulik
Inhalation
Sissehingamine
(see Note 1)
(vt märkus 1)
H330:Fatal if inhaled
H330: Sissehingamisel surmav
H330: Fatal if inhaled
H330: Sissehingamisel surmav
H331: Toxic if inhaled
H331: Sissehingamisel mürgine
H332: Harmful if inhaled
H332: Sissehingamisel kahjulik
Precautionary Statement Prevention (oral)
Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta (suukaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Response (oral)
Hoiatuslaused reageerimise kohta (suukaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Storage (oral)
Hoiatuslaused säilitamise kohta (suukaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Disposal (oral)
Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta (suukaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Prevention (dermal)
Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta (nahakaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Response (dermal)
Hoiatuslaused reageerimise kohta (nahakaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Storage (dermal)
Hoiatuslaused säilitamise kohta (nahakaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Disposal (dermal)
Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta (nahakaudne kokkupuude)
Precautionary Statement Prevention (inhalation)
Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta (kokkupuude sissehingamisel)
Precautionary Statement Response (inhalation)
Hoiatuslaused reageerimise kohta (kokkupuude sissehingamisel)
Precautionary Statement Storage (inhalation)
Hoiatuslaused säilitamise kohta (kokkupuude sissehingamisel)
Precautionary Statement Disposal (inhalation)
Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta (kokkupuude sissehingamisel)
P501’
P501”
The following section 3.1.4.2 is inserted:
Lisatakse punkt 3.1.4.2:
The acute toxicity hazard statements differentiate the hazard based on the route of exposure.
Ägeda mürgisuse ohulausetega eristatakse ohtusid kokkupuuteviisi alusel.
Communication of acute toxicity classification should also reflect this differentiation.
Ägeda mürgisuse klassifikatsiooni teade peaks samuti peegeldama seda ohtude eristamist.
If a substance or mixture is classified for more than one route of exposure then all relevant classifications should be communicated on the safety data sheet as specified in Annex II to Regulation (EC) No 1907/2006 and the relevant hazard communication elements included on the label as prescribed in section 3.1.3.2.
Kui aine või segu klassifitseeritakse rohkem kui ühe kokkupuuteviisi järgi, tuleks kõik asjakohased klassifikatsioonid esitada ohutuskaardil, nagu on täpsustatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas, ja asjakohased ohust teatamise märgistuselemendid esitada vastavalt punktile 3.1.3.2.
If the statement “x % of the mixture consists of ingredient(s) of unknown acute toxicity” is communicated, as prescribed in section 3.1.3.6.2.2, then, in the information provided in the safety data sheet, it can also be differentiated based on the route of exposure.
Punkti 3.1.3.6.2.2 kohase teate „Koostisosa(d), mille äge mürgisus ei ole teada, moodustab (moodustavad) segust x protsenti” esitamisel võib ohutuskaardil esitatud teabes selle samuti esitada kokkupuuteviiside järgi.
For example, “x % of the mixture consists of ingredient(s) of unknown acute oral toxicity” and “x % of the mixture consists of ingredient(s) of unknown acute dermal toxicity”.’;
Näiteks: „Koostisosa(d), mille äge mürgisus suukaudsel kokkupuutel ei ole teada, moodustab (moodustavad) segust x protsenti” ja „Koostisosa(d), mille äge mürgisus nahakaudsel kokkupuutel ei ole teada, moodustab (moodustavad) segust x protsenti.”;
Section 3.2.3.3.5 is replaced by the following:
punkt 3.2.3.3.5 asendatakse järgmisega:
On occasion, reliable data may show that the skin corrosion/irritation hazard of an ingredient will not be evident when present at a level at or above the generic concentration limits mentioned in Tables 3.2.3 and 3.2.4 in section 3.2.3.3.6.
Mõnikord saab usaldusväärsete andmetega tõendada, et segu teatava koostisaine nahka söövitav/ärritav toime ei ilmne kontsentratsiooni korral, mis on samasugune või kõrgem kui punktis 3.2.3.3.6 tabelites 3.2.3 ja 3.2.4 osutatud üldised kontsentratsioonipiirid.
In these cases the mixture shall be classified according to that data (see also Articles 10 and 11).
Sel juhul tuleb segu klassifitseerida nende andmete põhjal (vt ka artiklid 10 ja 11).