natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ‘date of minimum durability’ is the date until which the cosmetic product, stored under appropriate conditions, will continue to fulfil its initial function and, in particular, will remain safe; the PAO is the period of time after opening for which the product can be used without any harm to the consumer.
„Minimaalne säilimistähtaeg” on kuupäev, milleni kosmeetikatoode säilitab nõuetekohastes hoiutingimustes esialgse toime ja eelkõige säilib toote ohutus. „Säilimisaeg pärast avamist” on aeg pärast toote avamist, mille jooksul toodet võib kasutada, ilma et see tekitaks tarbijale mingit kahju.
See ‘Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive (76/768/EEC): Labelling of product durability: “period of time after opening” ’.
Vt Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive (76/768/EEC): LABELLING OF PRODUCT DURABILITY: „PERIOD OF TIME AFTER OPENING („Kosmeetikadirektiivi (76/768/EMÜ) artikli 6 lõike 1 punkti c praktiline rakendamine: TOOTE SÄILIMISAJA MÄRGISTAMINE EHK KUI KAUA SÄILIB TOODE PÄRAST AVAMIST”).
SCCS Notes of Guidance, para 4-4, pp. 75–76.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 4–4, lk-d 75–76.
Article 17 of Regulation (EC) No 1223/2009 establishes that traces of prohibited substances are only permitted if they are technically unavoidable and if they have no impact on the safety of the cosmetic products.
Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 17 on sätestatud, et keelatud ainete jäljed on lubatud üksnes juhul, kui neid on tehniliselt võimatu vältida ja kui nad ei mõjuta kosmeetikatoodete ohutust.
The ‘non-threshold genotoxic and carcinogenic substances’ are the genotoxic and carcinogenic substances without a threshold for the carcinogenic-genotoxic effects.
„Künniseta genotoksilised ja kantserogeensed ained” on genotoksilised ja kantserogeensed ained, mille kantserogeensele või genotoksilisele mõjule ei ole seatud künnist.
Opinion of the Scientific Committee on a request from EFSA related to A Harmonised Approach for Risk Assessment of Substances Which are both Genotoxic and Carcinogenic, the EFSA Journal (2005) 282, pp. 1-31.
Opinion of the Scientific Committee on a request from EFSA related to A Harmonised Approach for Risk Assessment of Substances Which are both Genotoxic and Carcinogenic (teaduskomitee arvamus EFSA taotluse kohta, mis on seotud dokumendiga „Ühtne käsitlusviis riskide hindamiseks selliste ainete puhul, mis on ühtaegu nii genotoksilised kui ka kantserogeensed”), EFSA Journal (2005) 282, lk-d 1–31.
To evaluate the risk, one needs to consider the hazard together with the exposure, and this is the duty of the safety assessor.
Riski hindamiseks tuleb kaaluda ohtu koos kokkupuute kestusega ning see on ohutuse hindaja ülesanne.
SCCS Notes of Guidance, para 4, p. 66 et seq.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 4, lk 66 jj.
M. Pauwels, V. Rogiers, Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), p. 261.
M. Pauwels, V. Rogiers, Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science (Kosmeetikatoodete ohutuse hindamine inimeste tervise seisukohast ELis: teadusele seadusega pandud kohustus), Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), lk 261.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the animal testing and marketing ban and on the state of play in relation to alternative methods in the field of cosmetics, COM(2013) 135 final.
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule loomkatsetest ja turustamiskeelust ning olukorrast seoses alternatiivsete meetoditega kosmeetikavaldkonnas, COM(2013) 135 (final).
See in particular point 3.1 of the Communication.
Vt eeskätt teatise punkt 3.1.
SCCS Notes of Guidance, para. 3.4.11.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3.4.11.
Also cf. opinions SCCNFP/0068/98, an earlier version of the Notes of Guidance, and SCCNFP/0245/99 on Basic Criteria of the Protocols for the Skin Compatibility Testing of Potentially Cutaneous Irritant Cosmetic Ingredients or Mixtures of Ingredients on Human Volunteers.
Vt ka arvamus SCCNFP/0068/98 (suunavate märkuste varasem versioon) ja arvamus SCCNFP/0245/99, milles käsitletakse põhikriteeriume kosmeetikatoodete võimalikku nahaärritust põhjustavate koostisosade ja selliste koostisosade segude sobivuse testimiseks vabatahtlike katsealuste nahal.
Read-across is a technique for data gap filling in which information for one or more source chemicals is used to make a prediction for a target chemical, which is considered to be similar in some way.
Analoogmeetod on andmelünga täitmise viis, millega ühe või mitme lähtekemikaali kohta kogutud teavet kasutatakse ennustuste tegemiseks mingil viisil sarnaseks peetava sihtkemikaali kohta.
From ECHA, ‘Guidance on information requirements and chemical safety assessment Chapter R.4: Evaluation of available information’, December 2011, p. 12. http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/information_requirements_r4_en.pdf
Määratlus on pärit ECHA dokumendi „Teabe kohta kehtestatud nõudeid ja kemikaaliohutuse hindamist käsitlevad suunised” peatükist R.4 „Olemasoleva teabe hindamine”, detsember 2011, lk 12, http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/information_requirements_r4_en.pdf
One definition for weight of evidence is: ‘the process of considering the strengths and weaknesses of various pieces of information in reaching and supporting a conclusion concerning a property of the substance.’ From ECHA, ‘Practical guide 2: How to report weight of evidence’, 2010, p. 2, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf
Üks tõendite kaalukuse hindamise määratlus on järgmine: „protsess, milles kaalutakse mitmesuguste andmete tugevaid ja nõrku külgi, et jõuda otsuseni aine võimaliku ohtlikkuse kohta ja toetada sellist otsust.” Määratlus on pärit ECHA dokumendist „Praktiline juhend nr 2: kuidas anda aru tõendusmaterjali kaalukusest”, 2010, lk 2, http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_en.pdf
Cfr. SCCS Notes of Guidance, Section 3-6 Basic Requirements for Cosmetic Substances Present in Finished Cosmetic Products (which are to be evaluated by individual safety assessors).
Vt tarbijaohutuse komitee suunavate märkuste jaotis 3–6, milles käsitletakse põhinõudeid valmis kosmeetikatoodetes esinevate kosmeetiliste ainete kohta (mida peavad hindama ohutuse hindajad).
The SCCS Notes of Guidance clearly address this issue in para. 3-6.1 General toxicological requirements.
Tarbijaohutuse komitee suunavates märkustes käsitletakse seda teemat selgelt jaotises 3–6.1 „Üldised toksikoloogilised nõuded”.
According to the SCCS’s Notes of Guidance (para. 3-4.5), priority should be given to the NOAEL as regards sub-chronic toxicity (90 day study).
Tarbijaohutuse komitee suunavate märkuste (jaotis 3–4.5) kohaselt tuleks eelistada subkroonilise toksilisusega (90päevane uuring) seotud NOAELi.
Only if such values are not available should results relating to sub-acute toxicity (28-day study) be used.
Üksnes juhul, kui sellised väärtused ei ole kättesaadavad, tuleks kasutada alaägeda toksilisusega (28päevane uuring) seotud tulemusi.
ECHA, Guidance on information requirements and chemical safety assessment — Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, May 2008.
ECHA dokumendi „Teabe kohta kehtestatud nõudeid ja kemikaaliohutuse hindamist käsitlevad suunised” peatükk R.7a „Näitajapõhised suunised”, mai 2008.
Cfr. ECHA, Guidance for identification and naming of substances under REACH and CLP, November 2011, p. 29. http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/substance_id_en.pdf
Vt ECHA dokument „Ainete REACH- ja CLP-määruse kohase identifitseerimise ja nimetamise juhend”, november 2011, lk 29, http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/substance_id_et.pdf
I.e.‘the systemically available dose that passes the relevant physical barriers (gastro-intestinal, skin or lung structures) and becomes available in the blood stream for subsequent distribution to tissues and organs’, ref. M. Pauwels, V. Rogiers, p. 262.
St süsteemselt kättesaadav annus, mis läbib asjaomased füüsilised barjäärid (mao-soole, naha- või kopsustruktuurid) ja muutub vereringes kättesaadavaks edasiseks jaotumiseks kudedesse ja organitesse (M. Pauwels, V. Rogiers, lk 262).
Basic criteria for the in vitro assessment of dermal absorption of cosmetic ingredients (SCCS/1358/10).
Põhikriteeriumid kosmeetikatoodete koostisosade nahakaudse imendumise in vitro hindamiseks (SCCS/1358/10).
SCCS Notes of Guidance, para 3-7.2, p. 49.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7.2, lk 49.
M. Pauwels, V. Rogiers, p. 262.
M. Pauwels, V. Rogiers, lk 262.
SCCS, SCHER and SCENIHR, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08.
Tarbijaohutuse komitee, tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee arvamus toksikoloogilise ohutuskünnise kasutamise kohta keemiliste ainete ohutuse hindamiseks inimeste puhul rõhuasetusega kosmeetikatoodetel ja tarbekaupadel, SCCP/1171/08.
SCCS Note of Guidance, para 3-7, p. 46.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7, lk 46.
IGHRC, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals.
Kemikaalidega seotud terviseriskide osakondadevahelise töörühma suunised toksikoloogiliste andmete kokkupuuteviiside ekstrapoleerimiseks kemikaalidega seotud riskide hindamisel.
The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html
Kemikaalidega seotud terviseriskide osakondadevaheline töörühm (2006), http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html
See for example: SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12; SCENIHR (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks), Opinion on the scientific basis for the definition of the term ‘nanomaterial’, 8 December 2010.
Vt näiteks tarbijaohutuse komitee suunised kosmeetikatoodetes leiduvate nanomaterjalide ohutushinnangu kohta, SCCS/1484/12; tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee arvamus mõiste „nanomaterjal” määratlemise teadusliku aluse kohta, 8. detsember 2010.
R. Kroes, A. G. Renwick, V. Feron, C. L. Galli, M. Gibney, H. Greim, R. H. Guy, J. C. Lhuguenot, J. J. M. van de Sandt, Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), pp. 2533–2562.
R. Kroes, A. G. Renwick, V. Feron, C. L. Galli, M. Gibney, H. Greim, R. H. Guy, J. C. Lhuguenot, J. J. M. van de Sandt, Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients (Toksikoloogilise ohutuskünnise kohaldamine kosmeetikatoodete koostisosade ohutuse hindamisel), Food and Chemical Toxicology 45 (2007), lk-d 2533–2562.
Several publicly available databases containing toxicological data on substances used in cosmetics exist, and are listed in the Appendix to this Guideline.
Kosmeetikatoodetes esinevate ainete toksikoloogiliste andmete kohta on mitu üldsusele kättesaadavat andmebaasi, mis on loetletud käesolevate suuniste I liites.
OJ L 353, 31.12.2008, p. 1, and ECHA’s registration website: http://apps.echa.europa.eu/registered/registered-sub.aspx
ELT L 353, 31.12.2008, lk 1 ja ECHA registreerimisveebisait: http://apps.echa.europa.eu/registered/registered-sub.aspx
This is a consequence of the requirement of Article 23 of Regulation (EC) No 1223/2009, which establishes the obligation for responsible persons to notify serious undesirable effects to competent authorities in the EU Member States.
See tuleneb määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 23 sätestatud nõudest, millega kohustatakse vastutavaid isikuid teatama tõsisest soovimatust mõjust ELi pädevatele asutustele.
Article 23 of Regulation (EC) No 1223/2009.
Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikkel 23.
For undesirable effects that are very likely or likely to be attributable to the cosmetic product, Article 21 of Regulation (EC) No 1223/2009, ‘Access to information for the public’, applies.
Soovimatu mõju puhul, mis on väga tõenäoliselt või tõenäoliselt omistatav kosmeetikatootele, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklit 21 „Üldsuse juurdepääs teabele”.
European Commission, Serious Undesirable Effects (SUE) Reporting Guidelines, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf
Euroopa Komisjoni suunised tõsisest soovimatust mõjust teatamiseks, http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue_reporting_guidelines_en.pdf
This is an obligation of the responsible person according to article 10(1)(c) of Regulation (EC) No 1223/2009.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 10 lõike 1 punktile c on see vastutava isiku kohustus.
Available on http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/documents/guidelines/labelling/index_en.htm
Kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/documents/guidelines/labelling/index_en.htm
Available on http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_labelling200802_en.pdf
Kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_labelling200802_en.pdf
For products in the same range, where the only difference among different products is the colouring agent, and that has no impact on safety, e.g. for lipsticks or other colour make-up, a combined product safety report may be considered, but is to be justified.
Sama liiki toodete puhul (nt huulepulgad ja muud toonivad jumestusvahendid), mille ainus erinevus on värvaine, mis ei mõjuta toote ohutust, võib kaaluda kombineeritud ohutusaruande esitamist, ent seda tuleb põhjendada.
SCCS, SCHER, SCENIHR, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012 http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_155.pdf
Tarbijaohutuse komitee, tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee ühisarvamus „Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures” (Toksilisus ja keemiliste segude hindamine), 2012, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_155.pdf
SCCS Notes of Guidance, para 3-7.3, p. 51.
Tarbijaohutuse komitee suunavad märkused, jaotis 3–7.3, lk 51.
The product information file should be updated when necessary and kept readily accessible, in electronic or other format, at the address of the responsible person given on the label, to the competent authorities for market surveillance purposes for a period of 10 years following the placing on the market of the last batch of the product.
Toote andmikku tuleb vajaduse korral ajakohastada ja see peab olema märgistusele kantud vastutava isiku aadressil pädevatele asutustele järelevalve otstarbel elektroonilisel või muul kujul kergesti kättesaadav kümne aasta jooksul pärast toote viimase partii turuleviimist.
The most important element of the product information file, from a safety point of view, is the cosmetic product safety report referred to in Article 10(1).
Ohutuse seisukohast on toote andmiku kõige olulisem osa artikli 10 lõikes 1 osutatud kosmeetikatoote ohutusaruanne.
CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, March 2004.
CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, märts 2004.
European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment Chapter R.4: Evaluation of available information, December 2011.
European Chemicals Agency (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment Chapter R.4: Evaluation of available information, detsember 2011.
Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, November 2007, Pages 2097-2108.
Hall B., Tozer S., Safford B., Coroama M., Steiling W., Leneveu-Duchemin M.C., McNamara C. and Gibney M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, Volume 45, Issue 11, november 2007, lk-d 2097-2108.
2008 May; 46(5):1516-24, Epub 2007 Dec 23.
2008 May; 46(5):1516-24, Epub 2007, 23. detsember.
Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, pp. 16-22.
Mildau G., Burkhard A., Daphi-Weber J., Große-Damhues J., Jung J., Schuster B., Walther C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, lk-d 16–22.
Pauwels M., Rogiers V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), pp. 260-274.
Pauwels M., Rogiers V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), lk-d 260–274.
Klimisch, E. Andreae and U. Tillmann (1997), A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regul Toxicol Pharmacol 25:1-5.
Klimisch, E. Andreae ja U. Tillmann (1997), A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data (Süstemaatiline lähenemine katseandmetele ja ökotoksikoloogilistele andmetele), Regul Toxicol Pharmacol 25:1–5.
MoS
ohutusvaru
low microbiological risk products (e.g. products with an alcohol content > 20 %, products based on organic solvents, high/low-pH products), for which neither a preservation challenge test nor microbiological quality tests on the finished product are necessary. A scientific justification is to be provided, however;
väikese mikrobioloogilise riskiga tooted (nt tooted, mille alkoholisisaldus on üle 20 %, orgaaniliste lahustite põhised tooted, kõrge/madala pH-ga tooted), mille puhul ei tule teha säilivuskatset ega kontrollida valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus;
single-use products, and products which cannot be opened (e.g. for which the packaging allows dosing the product without it coming in contact with the air), for which only microbiological quality tests on the finished product are necessary. A scientific justification is to be provided, however;
ühekordseks tarvitamiseks ettenähtud tooted ja tooted, mida ei ole võimalik avada (nt mille pakend võimaldab doseerida toodet, ilma et see puutuks kokku õhuga), mille puhul tuleb analüüsida vaid valmistoote mikrobioloogilist kvaliteeti; esitada tuleb siiski teaduslik põhjendus;
The first essential step in developing the toxicological profile is to gather all the relevant information about the intrinsic properties of the substance. Such information should include the following:
Esimene tähtis samm toksikoloogilise iseloomustuse väljatöötamisel on koguda aine omaduste kohta kogu asjakohane teave, mis peaks sisaldama järgmist:
human data and/or experience. It is in general not acceptable to perform human toxicology studies for hazard identification, but, if data or experience exist, they should be included in the final assessment;
inimesi käsitlevad andmed ja/või inimeste kogemused; üldjuhul ei ole vastuvõetav teha ohtude tuvastamiseks toksikoloogilisi uuringuid inimeste peal, ent kui andmed või kogemused on olemas, tuleks need lisada lõpphinnangusse;
Additional information regarding endpoint specific data and their interpretation can be found in the endpoint specific guidance [29] prepared by the European Chemical Agency (ECHA) for the implementation of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council [30] on Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH).For some cosmetic ingredients e.g. of mineral, animal, botanical and biotechnological origin (see also Substances of Unknown or Variable composition, Complex reaction products or Biological materials or ‘UVCB substances’ under REACH) [31], their identification should carefully address source, process, organisms involved, etc., in order to evaluate their toxicological profile. If certain hazards cannot be sufficiently addressed, or if doubts remain regarding the robustness of the data, additional uncertainty factors may be introduced or additional data may need to be generated.
Lisateavet näitajapõhiste andmete ja nende tõlgendamise kohta leiab näitajaid käsitlevatest suunistest, [29] mille on koostanud Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) [30] rakendamiseks.Mõne kosmeetikatoodete koostisaine, näiteks mineraalse, loomse, taimse või biotehnoloogilise päritoluga koostisosa (vt ka REACH-määrus: tundmatu või muutuva koostisega ained, komplekssed reaktsioonisaadused või bioloogilist päritolu materjalid või UVCB-ained) [31] puhul tuleb koostisaine toksikoloogilise iseloomustuse hindamiseks koostisaine määratluses hoolikalt käsitleda allikat, protsessi, asjassepuutuvaid organisme jms. Kui mõnda ohtu ei ole võimalik piisavalt käsitleda või kui andmete usaldusväärsus jääb kahtlaseks, võib võtta kasutusele täiendavad määramatustegurid või võib olla vaja koguda lisaandmeid.
Safety and quality data which may be on file with the respective suppliers of the raw materials in the formulation, and which the supplier should share with the manufacturer of the cosmetic product. This is an important element in considering the availability of relevant data to demonstrate the safety of each cosmetic ingredient in the final product formulation;
ohutus- ja kvaliteediandmed, mis võivad olla toote koostises olevate toorainete tarnijatel ja mida tarnijad peaksid kosmeetikatoote tootjaga jagama; see on oluline, võttes arvesse valmis kosmeetikatoote iga koostisosa ohutuse tõendamiseks vajalike andmete kättesaadavust;
If an opinion of the SCCS exists, the NOAEL used in the opinion should be used. The safety assessor should take into account the most up-to-date scientific opinion;
kui on olemas tarbijaohutuse komitee arvamus, tuleks kasutada arvamuses kasutatud NOAELi; ohutuse hindaja peaks arvesse võtma kõige uuemat teaduslikku arvamust;
If an opinion of another authoritative scientific committee exists, the NOAEL used in the opinion could be used, provided that the conclusions and limitations are applicable to the expected use (the use taken into account for calculating the margin of safety can be different). The safety assessor should take into account the most up-to-date scientific opinion;
kui on olemas mõne muu autoriteetse teaduskomitee arvamus, võib võtta aluseks selles arvamuses esitatud NOAELi, tingimusel et järeldused ja piirangud on kohaldatavad eeldatava kasutuse puhul (kasutus, mida võetakse arvesse ohutusvaru arvutamisel, võib olla erinev); ohutuse hindaja peaks arvesse võtma ajakohastatud teaduslikku arvamust;
If no scientific opinion exists, it will be necessary to provide information to characterise the toxicological profile of each substance. The data can be obtained from several databases or literature (see the Appendix) [41];
kui teaduslikke arvamusi ei ole, tuleb esitada teave iga aine toksikoloogilise iseloomustuse koostamiseks; andmeid leiab mitmest andmebaasist või kirjandusest (vt I liide) [41];