natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The combination of new opportunities in infrastructure and new, innovative and interoperable services should set in motion a virtuous circle by stimulating increasing demand for high-speed broadband to which, in commercial terms, it would be advisable to respond.
Uued taristuvõimalused koos uute, uuenduslike ja koosvõimeliste teenustega peaksid käivitama soodsa mõjuringi, edendades suuremat nõudlust väga kiirete lairibavõrkude järele, millele oleks äri seisukohast soovitatav reageerida.
The Digital Agenda for Europe stipulates that by 2020 all Europeans should have access to internet speeds of above 30 Mbps and 50 % or more of European households should subscribe to internet connections above 100 Mbps.
Euroopa digitaalses tegevuskavas on kirjas, et 2020. aastaks peaks kõikidel Euroopa elanikel olema juurdepääs internetiühendusele kiirusega üle 30 megabiti sekundis ning vähemalt pooltel Euroopa kodumajapidamistel peaks olema kiirem internetiühendus kui 100 megabitti sekundis.
Given the rapid development of digital services and applications demanding ever faster internet connections and the rapid evolution of state-of-the-art technologies allowing it, it is appropriate in the framework of an evaluation of the Digital Agenda for Europe to consider the revision of broadband targets for 2020 so as to ensure that the Union has competitive broadband speeds when compared to other economies in the world.
Võttes arvesse üha kiiremat internetiühendust vajavate teenuste ja rakenduste kiiret arengut ning seda võimaldavate tipptasemel tehnoloogiate kiiret arengut, siis on Euroopa digitaalse tegevuskava hindamisel asjakohane kaaluda lairibaühendusele 2020. aastaks seatud eesmärkide muutmist selle tagamiseks, et liidul oleksid võrreldes muude maailma majanduspiirkondadega konkurentsivõimelised lairibaühenduskiirused.
Part of the broadband projects should demonstrate higher ambitions, aiming at higher speeds and thus serve as pilot projects for faster connectivity and models with potential for replicability.
Osadele lairibaprojektidele tuleks kiiruse osas seada kõrgemad eesmärgid ning seega peaksid need olema kiiremat ühendust puudutavad katseprojektid ja mudelid, mida on võimalik korrata.
In its resolution of 12 September 2013 on the Digital Agenda for Growth, Mobility and Employment, time to move up a gear, the European Parliament emphasised that a revised forward-looking Digital Agenda for Europe target for 2020 is to connect all Union households with broadband connections delivering 100 Mbps, with 50 % of households subscribing to 1 Gbps or more.
Euroopa Parlament rõhutas 12. septembri 2013. aasta resolutsioonis kasvu, liikuvuse ja tööhõive digitaalarengu tegevuskava kohta ja vajaduse kohta kiiremini tegutseda, et tulevikku vaatavas muudetud Euroopa digitaalses tegevuskavas 2020. aastaks seatud eesmärk on tagada kõikidele liidu kodumajapidamistele lairibuühendus kiirusega 100 megabitti sekundis ja 50 % kodumajapidamistele internetiühendus kiirusega vähemalt 1 gigabitti sekundis.
The private sector should play the leading role in rolling out and modernising broadband networks, supported by a competitive and investment-friendly regulatory framework.
Erasektoril peaks olema lairibavõrkude arendamisel ja ajakohastamisel juhtroll ning teda peaks selles toetama konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik.
Where private investment falls short, Member States should make the necessary efforts to achieve the targets of the Digital Agenda for Europe.
Kui erainvesteeringuid ei tehta piisavalt, peaksid Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks vajalikke pingutusi tegema liikmesriigid.
Public financial assistance to broadband should be limited to programmes or initiatives targeting projects which cannot be solely financed by the private sector, confirmed by an ex-ante assessment identifying market failures or sub-optimal investment situations, in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council [13].
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 [13] kohaselt tuleks avaliku sektori rahalist abi lairibavõrkude jaoks kasutada üksnes selliste programmide või algatuste puhul, mis hõlmavad projekte, mida ei saa rahastada vaid erasektor, mis on leidnud kinnitust eelhindamise käigus, millega tehakse kindlaks turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad.
Financial instruments for broadband networks are not to unduly distort competition, crowd out private investments or create disincentives for private operators to invest.
Lairibavõrkude rahastamisvahendid ei tohi põhjendamatult moonutada konkurentsi, tõrjuda eemale erainvesteeringuid ega luua tingimusi, mis pärsiksid eraettevõtjate investeerimismotivatsiooni.
In particular, they are to be in compliance with Articles 101, 102, 106 and 107 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) as well as, if relevant, with the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks.
Eelkõige peavad nad olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 101, 102, 106 ja 107 ning vajaduse korral kooskõlas ELi suunistega riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga.
Public funding for broadband networks is to be spent solely on infrastructures which comply with the applicable law, in particular with competition law, and with access obligations in accordance with Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council [14].
Lairibavõrkude rahastamine riiklikest vahenditest peab olema suunatud ainult sellistele taristutele, mille puhul järgitakse kohaldatavat õigust, eelkõige konkurentsiõigust, ning juurdepääsu võimaldamise kohustust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/19/EÜ [14].
Since the financial resources available under CEF are limited, financial assistance should focus on the establishment of financing mechanisms at Union level to attract additional investments, promote a multiplier effect, and so facilitate the efficient use of private and other public funds for investment.
Kuna Euroopa ühendamise rahastust saadaolevad rahalised vahendid on piiratud, tuleks rahaline abi suunata liidu tasandi rahastamismehhanismide loomisele, et meelitada ligi lisainvesteeringuid, soodustada mitmekordistava mõju tekitamist ja hõlbustada seega erasektori ja muude avaliku sektori vahendite tulemuslikku kasutamist investeerimiseks.
This approach allows for contributions from business and institutional players well beyond the funding levels directly eligible through CEF.
Nii saavad ettevõtjad ja institutsioonid rahastamisse panustada hoopis suuremaid summasid kui on võimalik saada otse Euroopa ühendamise rahastust.
In view of limited financial resources under CEF and in order to ensure appropriate funding for digital service infrastructures, the total budgetary allocation to broadband should not exceed the minimum amount necessary to establish a cost-efficient intervention, which should be determined by an ex-ante assessment taking into account, inter alia, the type of envisaged financial instruments, potential leverage effect for the minimum efficient project portfolio, and market conditions.
Kuna Euroopa ühendamise rahastu rahalised vahendid on piiratud ning digiteenuste taristutele piisava rahastamise tagamiseks ei tohiks lairibaühendusele ette nähtud kogueelarve ületada minimaalset summat, mis on vajalik selleks, et kehtestada kulutõhusaid sekkumisi, mis tuleks eelneva hindamise käigus kindlaks määrata, võttes muu hulgas arvesse kavandatud rahastamisvahendite liiki, võimalikku võimendavat mõju minimaalse tõhususega projektiportfellile ning turutingimusi.
The CEF support to broadband deployment should complement assistance provided under other Union programmes and initiatives, including the European Structural and Investment Funds (ESI Funds), in cases where an ex-ante assessment identifies market failures or sub-optimal investment situations and where so decided by managing authorities.
Euroopa ühendamise rahastu toetus lairibaühenduse kasutuselevõtuks peaks täiendama muude liidu programmide ja algatuste (sh Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide) raames antavat toetust juhul, kui eelhindamisega on tehtud kindlaks turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad ja kui korraldusasutused on nii otsustanud.
CEF financial assistance to broadband deployment should contribute to Member States' efforts both directly and by providing an investment vehicle for voluntary, ring-fenced contributions from other sources, including ESI Funds, thus allowing Member States to take advantage of the know-how and scale-effects of Union-managed facilities with a view to increasing the efficiency of public spending.
Euroopa ühendamise rahastu vahendite kasutamine lairibaühenduse kasutuselevõtu jaoks peaks toetama liikmesriikide pingutusi nii otseselt kui ka kaudselt, tagades investeerimisvahendi muudest allikatest (sh Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest) pärit vabatahtlike ja sihtotstarbeliste vahendite jaoks ning võimaldades seega liikmesriikidel avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks ära kasutada liidu juhitavate vahenditega kaasnevat oskusteavet ja mastaabimõju.
In order to ensure best value for money and given the limited resources, CEF funding should be available for projects which rely on the technology best suited for the specific project, can help spur innovative business models and show a high potential for replication.
Majanduslikult soodsaima tulemuse tagamiseks ja arvestades Euroopa ühendamise rahastu piiratud rahalisi vahendeid, peaks rahastamine Euroopa ühendamise rahastust olema kättesaadav projektidele, mis kasutavad konkreetse projekti jaoks sobivaimat tehnoloogiat, võivad aidata edendada uuenduslike ärimudelite loomist ja mida on suure tõenäosusega võimalik korrata.
Where projects are funded through voluntary contributions under CEF, such as ESI Funds or through national or regional funding, eligibility criteria should be more flexible and take account of the specific situation and conditions in the areas that such funding is intended to serve.
Kui projekte rahastatakse Euroopa ühendamise rahastust, näiteks Euroopa struktuuri- ja innovatsioonifondidest antavate vabatahtlike toetuste abil või riiklikest või piirkondlikest vahenditest, siis peaksid rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid olema paindlikumad ja võtma arvesse selliste valdkondade konkreetset olukorda ja tingimusi, mida sellise rahastamisega on kavas toetada.
The Union may support the deployment of broadband networks contributing to the objectives of the Digital Agenda for Europe in all types of areas.
Liit võib toetada Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärke saavutada aitavate lairibavõrkude kasutuselevõttu mis tahes piirkondades.
The reduction of the digital divide and the increase in digital inclusion are important objectives of the Digital Agenda for Europe.
Digitaaltehnoloogia erinevuse vähendamine ja e-kaasatuse suurendamine on Euroopa digitaalse tegevuskava olulised eesmärgid.
All the Union's actions in the field of broadband should therefore address the special needs of suburban, rural, and in particular sparsely populated and less developed regions, which need to be served with connections.
Sellepärast tuleks kõikide liidu lairibavaldkonna meetmetega käsitleda selliste linnalähedaste, maa- ja eelkõige hõredalt asustatud ja vähem arenenud piirkondade erivajadusi, kuhu on vaja luua internetiühendus.
This includes the deployment of broadband networks to link islands, landlocked, mountainous, remote and peripheral regions, including island Member States, with the central regions of the Union and/or actions to improve the reliability or performance of connections between such regions and central regions of the Union.
See hõlmab lairibavõrkude kasutuselevõttu saarte ning raskesti ligipääsetavate, mägiste, kaugete ja äärealade, sh saartel asuvate liikmesriikide sidumiseks liidu keskpiirkondadega ja/või meetmeid, mille eesmärk on suurendada selliste alade ja liidu keskpiirkondade vaheliste lairibaühenduste usaldusväärsust või parandada nende toimimist.
In order to complete the Digital Single Market, compatibility between the CEF and national and regional broadband actions should be encouraged.
Digitaalse ühtse turu väljakujundamiseks tuleks ergutada Euroopa ühendamise rahastu programmi ning riiklike ja piirkondlike lairibaühendust käsitlevate meetmete vahelist kooskõla.
In implementing this Regulation, the forms of financial assistance should be aligned with the characteristics of the actions in question.
Käesoleva määruse rakendamisel tuleks rahalise abi andmise viisid viia vastavusse asjaomaste meetmete laadiga.
Thus, in the field of digital service infrastructures, core service platforms which cannot be funded from other sources should be prioritised for funding in the form of procurement or, exceptionally, grants, while generic services should be given only limited financial assistance from the CEF.
Seega tuleks digiteenuste taristute puhul rahastada hangete või erandjuhtudel toetuste kaudu eelisjärjekorras põhiteenusplatvorme, mida ei ole võimalik rahastada muudest allikatest, ning üldteenuste jaoks tuleks anda vaid piiratud rahalist abi Euroopa ühendamise rahastust.
Furthermore, any financial assistance from the CEF should aim at efficient use of the Union's funds and, therefore, broadband networks should be supported by financial instruments, which ensure a higher leverage effect than grants.
Pealegi peaks Euroopa ühendamise rahastust antava rahalise abi eesmärk olema liidu vahendite tõhus kasutamine, mistõttu tuleks lairibavõrke toetada rahastamisvahenditega, millega tagatakse suurem võimendav mõju kui toetustega.
Intervention under this Regulation should aim at achieving synergies and interoperability between the different projects of common interest described in the Annex, as well as with other infrastructures, including transport and energy infrastructures supported by the CEF, relevant research infrastructures supported, inter alia, by Horizon 2020 and relevant infrastructures supported by ESI Funds, while avoiding duplication and undue administrative burdens.
Käesoleval määrusel põhineva sekkumise eesmärk peaks olema saavutada koostoime ja koosvõime lisas kirjeldatud ühishuviprojektide vahel ning muude taristutega, sh Euroopa ühendamise rahastust toetatavate transpordi- ja energiataristutega, asjakohaste teadustaristutega, mida toetatakse muu hulgas raamprogrammi „Horisont 2020” alusel, ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate taristutega, vältides samas tegevuse kattumist ja põhjendamatut halduskoormust.
Financial assistance to projects of common interest should be complemented by horizontal actions, including technical assistance, demand stimulation measures and coordination, which should aim to maximise the impact of Union intervention.
Ühishuviprojektide jaoks antavat rahalist abi tuleks täiendada horisontaalmeetmetega, sh tehniline abi, nõudlust suurendavad meetmed ja koordineerimine, mille eesmärk peaks olema maksimeerida liidu sekkumise mõju.
When committing funds to intervention in broadband networks, the Commission should take due account of the results of the evaluations of existing Union financial instruments.
Lairibavõrke käsitleva sekkumise jaoks rahaliste vahendite eraldamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse olemasolevate liidu rahastamisvahendite hindamiste tulemusi.
The Commission should be assisted by an Expert Group of representatives of all Member States which should be consulted on and contribute to, inter alia, monitoring of the implementation of this Regulation, planning, evaluation and addressing implementation problems.
Komisjoni peaks abistama kõikide liikmesriikide esindajatest koosnev eksperdirühm, kellega tuleks pidada nõu muu hulgas käesoleva määruse rakendamise seire ning kavandamise, hindamise ja rakendamisprobleemide lahendamise üle ning kes peaks neis küsimustes kaastööd tegema.
The Expert Group should also cooperate with those entities involved in the implementation of this Regulation, such as local and regional authorities, internet access providers, public network administrators and component manufacturers as well as national regulatory authorities and the Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC), established by Regulation (EC) No 1211/2009 of the European Parliament and of the Council [15].
Eksperdirühm peaks samuti tegema koostööd käesoleva määruse rakendamisega seotud üksustega, näiteks kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, internetiühenduse pakkujate, riikide haldusasutuste ja osade tootjatega, samuti riikide reguleerivate asutuste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 loodud [15] elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametiga (BEREC).
Regulation (EU) No 1316/2013 establishes the CEF Coordination Committee, which is also a committee within the meaning of Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council [16].
Määrusega (EL) nr 1316/2013 luuakse Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomitee, mis on komitee ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 [16] tähenduses.
Regulation (EU) No 1316/2013 also confers upon the Commission the powers to adopt in accordance with the examination procedure annual and multiannual work programmes, including in the telecommunications sector, the latter being subject to this Regulation.
Määrusega (EL) nr 1316/2013 antakse komisjonile ka õigus võtta kontrollimenetluse kohaselt vastu iga- ja mitmeaastaseid tööprogramme, sealhulgas telekommunikatsioonisektoris, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust.
It is important to clarify in this regard that Member States, when discussing issues related to this Regulation, in particular draft annual and multiannual work programmes, should be represented in the CEF Coordination Committee by experts in the telecommunications infrastructure sector.
Sellega seoses on oluline selgitada, et käesoleva määrusega seotud küsimuste ning eelkõige iga- ja mitmeaastaste tööprogrammide arutamisel peaksid Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomitees esindama liikmesriike telekommunikatsioonitaristu sektori eksperdid.
Since the objectives of this Regulation, in particular the coordinated development of the trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure, cannot be sufficiently achieved by the Member States but can rather, by reason of the cross-border character of the supported infrastructures, and effects on the entire territory of the Union, be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkude koordineeritud arendamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid toetatavate taristute piiriülesuse ja kogu liidu territooriumi hõlmava toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
In order to support projects of common interest in the sectors of transport, telecommunications and energy infrastructures, Regulation (EU) No 1316/2013 determines the conditions, methods and procedures for providing Union financial assistance to trans-European networks.
Määruses (EL) nr 1316/2013 määratakse kindlaks tingimused, meetodid ja menetlused liidu rahalise abi andmiseks üleeuroopalistele võrkudele eesmärgiga toetada ühishuviprojekte transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristu sektoris.
It also establishes the breakdown of the resources to be available under Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 in all three sectors.
Nimetatud määrusega kehtestatakse samuti määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 alusel eraldatavate vahendite jaotus kõigis kolmes sektoris.
Therefore, this Regulation should apply from 1 January 2014.
Käesolevat määrust tuleks seetõttu kohaldada alates 1. jaanuarist 2014.
Decision No 1336/97/EC of the European Parliament and of the Council [17] should be repealed,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1336/97/EÜ [17] tuleks tunnistada kehtetuks,
This Regulation lays down guidelines for the timely deployment and interoperability of projects of common interest in the field of trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure.
Käesolevas määruses sätestatakse suunised üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkudega seotud ühishuviprojektide õigeaegseks kasutuselevõtmiseks ja nende koosvõime tagamiseks.
In particular, this Regulation provides for:
Käesolevas määruses sätestatakse eelkõige:
the objectives for and operational priorities of projects of common interest;
ühishuviprojektide eesmärgid ja tegevusprioriteedid;
the identification of projects of common interest;
ühishuviprojektide kindlaksmääramine;
the criteria according to which actions contributing to projects of common interest shall be eligible for Union financial assistance in accordance with Regulation (EU) No 1316/2013 in their development, implementation, deployment, interconnection, and interoperability;
kriteeriumid, mille alusel võib ühishuviprojektide väljatöötamist, rakendamist, kasutuselevõtmist, vastastikust sidumist ja koosvõime tagamist toetavale tegevusele anda liidu rahalist abi kooskõlas määrusega (EL) nr 1316/2013;
priorities for funding projects of common interest.
ühishuviprojektide rahastamise prioriteedid.
For the purposes of this Regulation, the definitions set out in Article 2 of Regulation (EU) No 1316/2013 shall apply.
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 2 sätestatud mõisteid.
For the purposes of this Regulation and of Regulation (EU) No 1316/2013, the following definitions shall also apply:
Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1316/2013 kohaldamisel kasutatakse ka järgmisi mõisteid:
"telecommunications infrastructure" means broadband networks and digital service infrastructures;
„telekommunikatsioonitaristu” lairibavõrgud ja digiteenuste taristud;
"digital service infrastructures" means infrastructures which enable networked services to be delivered electronically, typically over the internet, providing trans-European interoperable services of common interest for citizens, businesses and/or public authorities, and which are composed of core service platforms and generic services;
„digiteenuste taristud” taristud, mis võimaldavad osutada võrgupõhiseid teenuseid elektrooniliselt, üldjuhul internetis, ja millega pakutakse üleeuroopalisi koosvõimelisi ühishuviteenuseid kodanikele, ettevõtjatele ja/või ametiasutustele, ja mis koosnevad põhiteenusplatvormidest ja üldteenustest;
"building blocks" means basic digital service infrastructures, which are key enablers to be reused in more complex digital services infrastructures;
„alustaristud” digiteenuste peamised taristud, mida on võimalik keerukamates digiteenuste taristutes korduvalt kasutada;
"core service platforms" means central hubs of digital service infrastructures aiming to ensure trans-European connectivity, access and interoperability, and which are open to Member States and may be open to other entities;
„põhiteenusplatvormid” digiteenuste taristute kesksed teljed, mille eesmärk on tagada kogu Euroopas ühenduvus, juurdepääs ja koosvõime, ning mis on avatud liikmesriikidele ja mis võivad olla avatud ka teistele üksustele;
"generic services" means gateway services linking one or more national infrastructure(s) to core service platform(s);
„üldteenused” lüüsiteenused, mis seovad ühte või mitut riikide taristut ühe või mitme põhiteenusplatvormiga;
"broadband networks" means wired and wireless access networks, ancillary infrastructure and core networks capable of delivering very high speed connectivity;
„lairibavõrgud” traadiga ja traadita juurdepääsuvõrgud, lisataristu ning põhivõrgud, mis on võimelised pakkuma ülikiiret ühenduvust;
Article 3
„horisontaalmeetmed” määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 2 punktis 6 määratletud uuringud ja punktis 7 määratletud programmi rakendamist toetavad meetmed.
Objectives
Artikkel 3 Eesmärgid