natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forward-looking activities will be undertaken across the sectors of the bioeconomy, including the development of data bases, indicators and models addressing global, European, national and regional dimensions.
Võetakse tulevikku suunatud meetmeid kõigis biomajanduse sektorites, sealhulgas arendatakse ülemaailmseid, Euroopat, liikmesriike ja piirkondi hõlmavaid andmebaase, näitajaid ja mudeleid.
A European bioeconomy observatory shall be developed for mapping and monitoring Union and global research and innovation activities including technology assessment, developing key performance indicators, and monitoring innovation policies in the bioeconomy.
Arendatakse Euroopa biomajanduse vaatluskeskust liidu ja kogu maailma teadus- ja innovatsioonitegevuse jälgimiseks ja kaardistamiseks, sealhulgas tehnoloogiate hindamiseks, tulemuslikkuse põhinäitajate väljatöötamiseks ning innovatsioonipoliitika jälgimiseks biomajanduses.
SECURE, CLEAN AND EFFICIENT ENERGY
TURVALINE, PUHAS JA TÕHUS ENERGIA
Reducing energy consumption and carbon footprint by smart and sustainable use
Energiatarbimise ja CO2-jalajälje vähendamine aruka ja säästva kasutamise abil
The energy sources and consumption patterns of Europe's industries, transport systems, buildings, districts, towns and cities are largely unsustainable, leading to significant environmental and climate change impacts.
Energiaallikad ja tarbimisharjumused Euroopa tööstustes, transpordisüsteemides, hoonetes, piirkondades ja linnades ei ole peaaegu üldse säästvad ning mõjutavad märkimisväärselt keskkonda ja kliimamuutusi.
Real-time energy management for new and existing near-zero-emission, near-zero-energy and positive energy buildings, retrofitted buildings as well as active buildings, highly efficient industries and mass take-up of energy-efficient approaches by companies, individuals, communities, cities and districts will require not only technological advances, but also non-technological solutions such as new advisory, financing and demand management services and input from the behavioural and social sciences while at the same time taking into account questions of public acceptance.
Uute ja olemasolevate peaaegu saastevabade hoonete, liginullenergiahoonete ja plussenergiamajade, moderniseeritud hoonete ning aktiivhoonete reaalajas toimuv energiahaldus, ülitõhusad tööstusettevõtted ning energiatõhusate lähenemisviiside massiline omaksvõtt ettevõtete, üksikisikute, kogukondade, linnade ja piirkondade poolt nõuab mitte ainult tehnoloogiaarengut, vaid ka tehnoloogiaväliseid lahendusi, näiteks uusi nõustamis-, rahastamis- ja nõudluse juhtimise teenuseid, samuti käitumis- ja sotsiaalteaduste panust, võttes samal ajal arvesse üldsusele vastuvõetavuse küsimusi.
In this way improved energy efficiency may provide one of the most cost-effective ways to reduce energy demand, thereby enhancing security of energy supply, reducing environmental and climate impacts and boosting competitiveness.
Sellisel moel võib suurem energiatõhusus osutuda üheks kulutõhusamaks viisiks, kuidas vähendada energiavajadust ning samal ajal suurendada energia varustuskindlust, vähendada keskkonna- ja kliimamõju ning suurendada konkurentsivõimet.
To meet these challenges the further development of renewable energies and the tapping of energy efficiency potentials are important.
Nendele väljakutsetele reageerimiseks on oluline arendada edasi taastuvenergiat ja kasutada ära energiatõhususe potentsiaali.
Bringing to mass market technologies and services for a smart and efficient energy use
Aruka ja tõhusa energiakasutuse tehnoloogia ja teenuste massiturule toomine
Reducing energy consumption and eliminating energy waste, while providing the services that society and economy need, requires not only that more efficient, cost-competitive, environmentally friendly and smarter equipment, products and services are brought to mass market but also the integration of components and devices in such a way that they cooperate to optimise the overall energy use of buildings, services and industry.
Energiatarbimise vähendamiseks ja energiaraiskamise lõpetamiseks ning samas ühiskonnale ja majandusele vajalike teenuste tagamiseks ei piisa üksnes sellest, et massiturule tuuakse rohkem, tõhusaid, kulude poolest konkurentsivõimelisi, keskkonnasäästlikke ning arukamaid seadmeid, tooteid ja teenuseid, vaid tuleb integreerida komponendid ja seadmed nii, et need koostöös optimeeriksid hoonete, teenuste ning tööstuse üldise energiakasutuse.
To ensure full adoption and full benefits for consumers (including the possibility for them to monitor their own consumption), energy performance of these technologies and services needs to be customised and optimised for and in their application environments.
Tagamaks tarbijate täielikku heakskiitu ja kasu (sealhulgas tarbijate võimalust jälgida oma energiatarbimist), on vaja kõnealuste tehnoloogialahenduste ja teenuste energiatõhusus kohandada ja optimeerida keskkondadele ja keskkondades, milles neid kasutatakse.
This requires researching, developing and testing innovative ICT and monitoring and control techniques as well as demonstration projects and pre-commercial deployment activities to ensure interoperability and scalability.
Selleks ei piisa ainult teadusuuringutest, uuendusliku info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arendamisest ja katsetamisest ning seire- ja kontrollimeetodeist, vaid on tarvis ka esitlusprojekte ning turustuseelseid kasutusnäiteid koostalitluse ja laiendamiskõlblikkuse tagamiseks.
Such projects should aim to contribute to significantly reducing or optimising the overall energy consumption and energy costs by developing common procedures to collect, collate and analyse energy consumption and emissions data to improve the measurability, transparency, public acceptability, planning and visibility of energy use and its environmental impacts.
Taolised projektid peaksid seadma eesmärgiks aidata kaasa üldise energiatarbimise ja energiakulude vähendamisele või optimeerimisele ühise korra väljatöötamise abil, mille kohaselt kogutakse, võrreldakse ja analüüsitakse energiatarbimise ja heitkoguste andmeid, et parandada energiakasutuse mõõdetavust, läbipaistvust, üldsusele vastuvõetavust, planeerimist ja nähtavust ning selle keskkonnamõju.
Security and privacy by design to protect monitoring and control techniques should be safeguarded in these processes.
Neis protsessides tuleks tagada seire- ja kontrollitehnikate kaitsmiseks vajalik turvalisus ja lõimitud eraelukaitse.
Developing platforms and applying them for verifying the stability of such systems will help to ensure reliability.
Usaldusväärsust aitab tagada platvormide arendamine ja nende kasutamine selliste süsteemide stabiilsuse kontrollimiseks.
Unlocking the potential of efficient and renewable heating-cooling systems
Tõhusate ja taastuvenergiapõhiste kütte-jahutussüsteemide potentsiaali vallandamine
A substantial share of energy is consumed for heating or cooling purposes across the Union, and the development of cost-effective and efficient technologies and system integration techniques, such as network connectivity with standardised languages and services in this area, would have a major impact in reducing energy demand.
Kogu liidu ulatuses tarbitakse märkimisväärne osa energiast kütteks ja jahutuseks ning kulutasuv ja tõhus tehnoloogia ja süsteemi integratsioonimeetodid, näiteks võrgu ühenduvus standarditud keelte ja teenustega selles valdkonnas, aitaksid oluliselt energiavajadust vähendada.
This requires research and demonstration of new design techniques and systems and components for industrial, commercial and residential applications, for example in decentralised and district supply of hot water, space heating and cooling.
Selleks on vaja teha uuringuid ning tutvustada uusi projekteerimistehnikaid ning tööstuse, äri- ja elamumajanduse uusi süsteeme ja komponente, näiteks detsentraliseeritud ja kaug-soojaveevarustuse, ruumide kütmise ning jahutamise alal.
This should encompass different technologies, such as solar, thermal, geothermal, biomass, heat pumps, combined heat and power, and recovery of waste energy, and meet the requirements of near-zero-energy buildings and districts and support smart buildings.
See hõlmaks mitmesuguseid tehnoloogialahendusi nagu näiteks päikese soojusenergia, geotermiline energia, biomass, soojuspumbad, soojuse ja elektri koostootmine ning heitenergia taaskasutamine, ning vastaks liginullenergiahoonete ja -aladega seotud nõuetele ning toetaks arukate hoonete rajamist.
Further breakthroughs are needed, in particular, in storage for thermal energy from renewable energy sources and to foster the development and deployment of efficient combinations of hybrid heating and cooling systems, for centralised and de-centralised applications.
Täiendavaid läbimurdeid on vaja eelkõige taastuvatest energiaallikatest saadud soojusenergia salvestamises ning selleks, et soodustada kütte ja jahutuse hübriidsüsteemide tõhusate kombinatsioonide arendamist ning kasutuselevõttu tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud rakendustes.
Fostering European Smart Cities and Communities
Algatuse „Euroopa arukad linnad ja ühendused” edendamine
Urban areas are one of the largest consumers of energy in the Union and emit a correspondingly large share of greenhouse gases, while generating a substantial amount of air pollutants.
Linnapiirkonnad on üks suurimaid energiatarbijaid liidus ning paiskavad atmosfääri sellele vastava suure osa kasvuhoonegaase, tekitades samas märkimisväärse koguse õhusaasteaineid.
At the same time, urban areas are affected by decreasing air quality and climate change and have to develop their own mitigation and adaptation strategies.
Samal ajal mõjutavad linnu õhukvaliteedi halvenemine ja kliimamuutused, mis sunnivad neid välja töötama oma leevendus- ja kohanemisstrateegiad.
Finding innovative energy solutions (e.g. energy efficiency, electricity and heating and cooling supply systems, and integration of renewables in the built environment), integrated with transport systems, smart construction and urban planning solutions, waste and water treatment as well as ICT solutions for the urban environment is therefore crucial in the transformation towards a low-carbon society.
Sellest tulenevalt on linnakeskkonna uuenduslikel energialahendustel (nt energiatõhusus, elektri- ning kütte- ja jahutussüsteemid ning taastuvate energiaallikate integreerimine tehiskeskkonda), integreerituna transpordisüsteemide, nn aruka ehituse, linnaplaneerimislahenduste, jäätmekäitluse ja veepuhastuse ning linnakeskkonnale mõeldud IKT-lahendustega, otsustav tähtsus ühiskonna kujundamisel vähese CO2-heitega ühiskonnaks.
Targeted initiatives in support to the convergence of industrial value chains of the energy, transport and ICT sector for smart urban applications need to be envisaged.
Tuleb kavandada sihtotstarbelisi algatusi energia-, transpordi- ja IKT-sektori tööstuslike väärtusahelate puutepunktide loomiseks arukate linnarakenduste jaoks.
At the same time, new technological, organisational, planning and business models need to be developed and tested at full scale according to the needs and means of cities and communities and their citizens.
Samal ajal on tarvis välja töötada uued tehnoloogilised, organisatsioonilised, planeerimis- ja ärimudelid ning katsetada neid täies mahus, võttes arvesse linnade ja linnaosade ning nende kodanike vajadusi ning vahendeid.
Research is also needed to understand the social, environmental, economic and cultural issues that are involved in this transformation.
Vaja on ka uuringuid, mis aitavad mõista sotsiaalseid, keskkonna-, majandus- ja kultuuriküsimusi, mida kõnealune ümberkujundamine hõlmab.
Low-cost, low-carbon electricity supply
Varustamine odava, vähese CO2-heitega toodetud elektriga
Electricity will play a central role in the establishment of an environmentally sustainable low-carbon economy.
Elektril on keskne osa looduskeskkonda säästva, vähese CO2-heitega majanduse loomisel.
Renewable energy sources lie at the core of this development.
Sellesuunalise arengu keskmes asuvad taastuvad energiaallikad.
The uptake of low-carbon electricity generation is too slow due to the high costs involved.
Vähese CO2-heitega elektri tootmise juurutamine edeneb liiga aeglaselt suurte kulude tõttu.
There is a pressing need to find solutions that reduce costs significantly, with enhanced performance, sustainability and public acceptance to accelerate the market deployment of low-cost, reliable and low-carbon electricity generation.
On tungivalt vaja leida lahendusi, mis märkimisväärselt vähendavad kulusid ning on tõhusamad, säästvamad ja üldsusele vastuvõetavamad, et kiirendada madala hinnaga, usaldusväärse ja vähese CO2-heitega elektrienergia turule jõudmist.
Activities shall focus on research, development and full scale demonstration of innovative renewables, including small and micro-scale energy systems, efficient, flexible and low-carbon emission fossil power plants and carbon capture and storage, or CO2 re-use technologies.
Tegevuses keskendutakse teadus-, arendus- ja laiaulatuslikule tutvustamistegevusele uuenduslike taastuvate energiaallikate, sealhulgas väike- ja mikrovõimsusega energiasüsteemid, tõhusate, paindlike ja vähese CO2-heitega fossiilkütustel töötavate elektrijaamade ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise või selle korduskasutamise tehnoloogiate valdkonnas.
Developing the full potential of wind energy
Arendada tuuleenergia täielikku potentsiaali
The objective for wind energy is to reduce the cost of electricity production of onshore and offshore wind by up to about 20 % by 2020 compared to 2010, to increasingly move offshore, and to enable proper integration in the electricity grid.
Tuuleenergiaeesmärgi kohaselt tuleb 2020. aastaks alandada maismaa- ja avameretuuleenergia tootmiskulusid kuni 20 % võrreldes 2010. aastaga, kasutada rohkem avamerd ning luua võimalused nõuetekohaseks liitumiseks elektrivõrguga.
The focus will be on the development, testing and demonstration of next generation wind energy conversion systems of larger scale (including innovative energy storage systems), higher conversion efficiencies and higher availabilities for both on- and offshore (including remote locations and hostile weather environments) as well as new serial manufacturing processes.
Keskendutakse järgmise põlvkonna tuuleenergia suuremahuliste muundamissüsteemide (sealhulgas innovatiivsete energiasalvestussüsteemide) arendamisele, katsetamisele ja tutvustamisele, suuremale muundamise kasutegurile ning paremale kättesaadavusele nii maismaal kui ka avamerel (sealhulgas kauged piirkonnad ja karmide ilmaoludega kohad) ning uutele järjestikustele tootmisprotsessidele.
Environmental and biodiversity aspects of wind energy development will be taken into account.
Tuuleenergia arendamisel võetakse arvesse keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse aspekte.
Developing efficient, reliable and cost-competitive solar energy systems
Tõhusate, usaldusväärsete ja konkurentsivõimelise maksumusega päikeseenergiasüsteemide väljatöötamine
The cost of solar energy, covering photovoltaics (PV) and concentrating solar power (CSP), should be halved by 2020 compared to 2010, if it is to substantially increase its share of the electricity market.
Päikeseenergia maksumus, sealhulgas fotogalvaanilised ja kontsentreeritud päikeseenergiat kasutavad süsteemid, peaks 2020. aastaks vähenema 2010. aastaga võrreldes poole võrra, et selle osa elektriturul saaks oluliselt suureneda.
For PV, this will need further research on, inter alia, novel concepts and systems as well as demonstration and testing of mass production with a view to large-scale deployment and building integration of PV.
Fotogalvaanika puhul on muu hulgas vaja uusi kontseptsioone ja süsteeme käsitlevat pikaajalist uuringut ja masstootmise katsetamist, pidades silmas laialdast kasutamist ja fotogalvaaniliste lahenduste integreerimist ehitistesse.
For CSP, the focus will be on developing ways to increase efficiency while reducing costs and environmental impact, enabling industrial up-scaling of demonstrated technologies by building first-of-a-kind power plants.
Kontsentreeritud päikeseenergia puhul keskendutakse tõhususe suurendamisele ning kulude ja keskkonnamõju vähendamisele ja tutvustatud tehnoloogia viimisele tööstuslikku mastaapi, milleks tuleb rajada esimene omalaadne jõujaam.
Solutions to efficiently combine the production of solar electricity with water desalination will be tested.
Katsetatakse lahendusi, mis võimaldavad tõhusalt ühendada päikeseenergia tootmise ja vee soolatustamise.
Developing competitive and environmentally safe technologies for CO2 capture, transport, storage and re-use
Konkurentsivõimeliste ja keskkonnale ohutute tehnoloogiate väljatöötamine CO2 kogumiseks, transportimiseks, säilitamiseks ja korduvkasutamiseks
Support will be given, in particular, to demonstrate the full CCS chain for a representative portfolio of different capture, transport, storage and re-use technology options.
Toetatakse eelkõige kogu sellise CO2 kogumise ja säilitamise ahela tutvustamist erinevate tüüpiliste kogumise, transpordi, säilitamise ja korduvkasutamise võimaluste puhul.
Developing geothermal, hydro, marine and other renewable energy options
Geotermilise, hüdro-, mereenergia ja muudest taastuvallikatest toodetud energia lahenduste väljatöötamine
Geothermal, hydro, and marine energy as well as other renewable energies can contribute to the decarbonisation of the European energy supply while enhancing its flexibility to variable production and use of energy.
Geotermiline energia, hüdro- ja mereenergia ning muud taastuvenergia liigid saavad vähendada CO2-heidet Euroopa energiavarustuses, suurendada paindlikkust muutuvtootmises ja energiakasutuses.
The objective is to further develop and bring to commercial maturity cost-effective and sustainable technologies, enabling large-scale deployment at an industrial scale including grid integration.
Eesmärk on edasi arendada kulutasuvaid ja säästvaid tehnoloogiaid, saavutada nende turuküpsus ning võimaldada nende laialdast kasutamist tööstuses, sealhulgas võrkudega sidumist.
Enhanced geothermal systems is a technology that should be further researched, developed and demonstrated notably in the fields of exploration, drilling and heat production.
Tõhustatud geotermiliste süsteemide tehnoloogiat tuleks edasi uurida, arendada ja tutvustada eelkõige geograafiliste uuringute, puurimistööde ja soojatootmise valdkonnas.
Ocean energies such as tidal, current or wave energy and osmotic power offer zero-emission and predictable energy and can also contribute to the development of the full potential of offshore wind energy (combination of marine energies).
Ookeanienergia, nagu loode-, hoovuse- või laineenergia ja osmootne energia võimaldab täiesti heitevaba ja prognoositavat energiavarustust ning võib ühtlasi aidata välja arendada merel toodetava tuuleenergia täispotentsiaali (merepäritoluga energialiikide kombinatsioonid).
Research activities should include laboratory scale innovative research into low-cost reliable components and materials in a high corrosion, biofouling environment as well as demonstrations under the varied conditions found in European waters.
Teadustöö peaks hõlmama innovatiivseid laboriuuringuid usaldusväärsete ja madalate kuludega komponentide ning materjalide alal väga söövitavas ja bioloogiliste organismide kogunemist soodustavas keskkonnas ning nende materjalide tutvustamist Euroopa vete erinevates tingimustes.
Alternative fuels and mobile energy sources
Alternatiivsed kütused ja mobiilsed energiaallikad
Meeting Europe's energy and CO2 reduction goals also requires the development of new fuels and mobile energy sources.
Euroopa energiapoliitika ja CO2-heite vähendamise eesmärkide täitmiseks tuleb välja töötada uued kütused ja liikuvad energiaallikad.
This is particularly important to meet the challenge of smart, green and integrated transport.
See on eriti oluline aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi probleemi lahendamisel.
Value chains for these technologies and alternative fuels are not sufficiently developed and must be accelerated to demonstration scale.
Kõnealuste tehnoloogiate ja alternatiivkütuste väärtusahelad ei ole piisavalt välja töötatud ning seda tööd tuleb kiirendada tutvustusjärku jõudmiseks.
Making bioenergy more competitive and sustainable
Bioenergeetika konkurentsivõimelisemaks ja säästvaks muutmine
The objective for bioenergy is to bring to commercial maturity the most promising technologies, to permit large-scale, sustainable production of advanced biofuels of different value chains in a bio-refinery approach for surface, maritime and air transport, and highly efficient combined heat and power and green gas from biomass and waste, including CCS.
Bioenergeetika eesmärk on viia kõige paljutõotavamad tehnoloogialahendused äriküpsuseni, et võimaldada erinevaid väärtusahelaid esindavate teise põlvkonna biokütuste laialdast säästvat tootmist biorafineerimise teel maismaa-, õhu- ja meretranspordi jaoks ning soojuse ja energia ja rohelise gaasi ülitõhusat koostootmist biomassist ja jäätmetest, sealhulgas CO2 kogumist ja säilitamist.
The aim is to develop and demonstrate the technology for different bioenergy pathways at different scales, taking account of differing geographical and climate conditions and logistical constraints, while minimising negative environmental and social impacts linked to land use.
Eesmärk on välja töötada bioenergia mitmesugused eri ulatusega kasutuselevõtuvõimalused ja neid tutvustada, võttes arvesse erinevaid geograafilisi ja ilmastikutingimusi ning logistilisi kitsaskohti ja minimeerides samal ajal maakasutusega seotud negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju.
Reducing time to market for hydrogen and fuel cell technologies
Vesinikutehnoloogia ja kütuseelemenditehnoloogia turuleviimiseks kuluva aja lühendamine
Fuel cells and hydrogen have a great potential to contribute to addressing energy challenges facing Europe.
Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogial on suur potentsiaal aidata kaasa Euroopa energiaprobleemide lahendamisele.
Bringing these technologies to market competitiveness will require significant cost decrease.
Kõnealuse tehnoloogia muutmine turul konkurentsivõimeliseks nõuab märkimisväärset kulude vähendamist.
As an illustration the cost of fuel cell systems for transportation will have to be reduced by a factor of ten over the next 10 years.
Näiteks transpordis tuleb kütuseelemendisüsteemi kulusid vähendada järgmise kümne aasta jooksul kümme korda.
To do so, support will be given to demonstrations and pre-commercial deployment activities for portable, stationary and micro-stationary, transport applications and the related services, as well as long-term research and technology development to build up a competitive fuel cell chain and a sustainable hydrogen production and infrastructure across the Union.
Sel eesmärgil toetatakse esitlusi ja turustuseelseid kasutusnäiteid teisaldatavate, paiksete ja mikropaiksete transpordirakenduste ning seotud teenuste kohta, samuti pikaajalist uurimistööd ja tehnoarendust, et luua liidus konkurentsivõimeline kütuseelemendiahel ja püsiv vesinikutehnoloogia tootmine ja taristu.
Strong national and international cooperation is needed to enable market breakthroughs of a sufficient scale, including the development of appropriate standards.
Piisavalt suurteks läbimurreteks turul ning asjakohaste standardite väljatöötamiseks on tarvis tugevat riiklikku ja rahvusvahelist koostööd.
New alternative fuels
Uued alternatiivkütused
There is a range of new options with long term potential, such as powdered metal fuel, fuel from photosynthetic micro-organisms (in water and land environments) and from artificial photosynthesis mimics and solar fuels.
On olemas palju uusi pikaajalise potentsiaaliga valikuid, näiteks pulbrist koosnev metalliline kütus, fotosünteesivate mikroorganismide toodetav kütus (vees ja maismaal) ning kunstliku fotosünteesi ja päikeseenergia abil saadud kütused.
These new paths may offer potential for more efficient energy conversion and more cost-competitive and sustainable technologies.
Need uued suundumused võivad sisaldada tõhusama energiamuundamise võimalust ning kulude poolest konkurentsivõimelisemaid ja säästvamaid tehnoloogiaid.