natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europe has to ensure a sustainable management and secure a sustainable supply of raw materials from inside and outside its borders for all sectors that depend on access to raw materials.
Euroopa peab tagama kõigile toorainetele juurdepääsust sõltuvatele sektoritele toorainete jätkusuutliku majandamise ja tarnimise EList ja mujalt.
Policy targets for critical raw materials are outlined in the Commission's Raw Materials Initiative [16].
Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud poliitilised eesmärgid on esitatud komisjoni tooraineid käsitlevas algatuses [16].
The aim of this activity is therefore to improve the knowledge base on raw materials and develop innovative solutions for the cost-effective and environmentally friendly exploration, extraction, processing, re-use, recycling and recovery of raw materials and for their substitution by economically attractive and environmentally sustainable alternatives with a lower environmental impact.
Seega on selle tegevuse eesmärk parandada teadmisi toorainetest ja töötada välja innovatiivsed lahendused toorainete kulutasuvaks ja keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks, töötlemiseks, korduskasutamiseks, ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult atraktiivsete ja keskkonnasäästlike alternatiividega, millel on keskkonnale väiksem mõju.
Improving the knowledge base on the availability of raw materials
Teadmusbaasi täiustamine toorainete kättesaadavuse kohta
The assessment of the long-term availability of global and Union resources, including access to urban mines (landfills and mining waste), coastal-sea and deep-sea resources (e.g. the sea-bed mining of rare earth minerals), and the associated uncertainties will be improved.
Täiustatakse hinnanguid, mis käsitlevad maailma ja liidu ressursside pikaajalist kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu linnades asuvatele kaevandustele (prügilatele ja kaevandusjäätmetele), ranniku- ja süvamereressurssidele (nt haruldaste muldmetallide süvamerekaevandamine), ning seonduvat ebakindlust.
This knowledge will help society reach a more efficient use, recycling and reuse of scarce or environmentally harmful raw materials.
Need teadmised aitavad ühiskonnas tõhusamalt kasutada, ringlusse võtta ja korduvkasutada haruldasi või keskkonnakahjulikke tooraineid.
It will also develop global rules, practices and standards governing economically viable, environmentally sound and socially acceptable resource exploration, extraction and processing, including practices in land use and marine spatial planning on the basis of an ecosystems approach.
Sellega seoses töötatakse ökosüsteemse lähenemisviisi alusel välja ka üleilmsed eeskirjad, tavad ja standardid ressursside uurimiseks, kaevandamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas ka maa kasutamiseks ja mereruumi planeerimiseks majanduslikult elujõulisel, keskkonnahoidlikul ja sotsiaalselt vastuvõetaval viisil.
Promoting the sustainable supply and use of raw materials, including mineral resources, from land and sea, covering exploration, extraction, processing, re-use, recycling and recovery
Maismaalt ja merelt pärit toorainete, sealhulgas mineraalivarude jätkusuutliku tarnimise ja kasutamise (uurimise, kaevandamise, töötlemise, korduskasutuse, ringlussevõtu ja taaskasutuse) edendamine
Research and innovation is needed over the entire life cycle of materials, in order to secure an affordable, reliable and sustainable supply and management of raw materials essential for European industries.
Teadusuuringuid ja innovatsiooni on vaja toorainete kogu olelusringi ulatuses, et kindlustada Euroopa tööstusele oluliste toorainete taskukohane, usaldusväärne ja jätkusuutlik tarnimine ja majandamine.
Developing and deploying economically viable, socially acceptable and environmentally friendly exploration, extraction and processing technologies will boost the efficient use of resources.
Majanduslikult elujõuliste, sotsiaalselt vastuvõetavate ning keskkonnasäästlike uurimis-, kaevandamis- ja töötlemistehnoloogiate arendamine ja kasutuselevõtmine edendab ressursside tõhusat kasutamist.
This will include mineral resources, from land and sea, and will also exploit the potential of urban mines.
See hõlmab maismaalt ja merelt pärit mineraalivarusid ning kasutab ära ka linnades asuvate kaevanduste potentsiaali.
New and economically viable and resource-efficient recycling and materials recovery technologies, business models and processes, including closed-loop processes and systems, will also contribute to reducing the Union's dependence on the supply of primary raw materials.
Uued ning majanduslikult elujõulised ja ressursitõhusad ringlussevõtu- ja materjalide korduskasutuse tehnoloogialahendused, ärimudelid ja -protsessid, sealhulgas suletud ahelaga protsessid ja süsteemid, aitavad samuti vähendada liidu sõltuvust esmaste toorainete tarnetest.
This will include the need for longer use, high-quality recycling and recovery, and the need to drastically reduce resource wastage.
See hõlmab pikema kasutuse ning kvaliteetse ringlussevõtu ja korduskasutuse vajadust, samuti tarvidust märkimisväärselt vähendada ressursside raiskamist.
A full life-cycle approach will be taken, from the supply of available raw materials to end of life, with minimum energy and resource requirements.
Lähtutakse lähenemisviisist, mis põhineb tervel olelusringil alates kättesaadavate toorainete tarnimisest kuni nende olelusringi lõpuni minimaalsete energia- ja ressursinõuetega.
Finding alternatives for critical raw materials
Alternatiivide leidmine kriitilise tähtsusega toorainetele
In anticipation of the possible reduced global availability of certain materials, due for example to trade restrictions, sustainable substitutes and alternatives for critical raw materials, with similar functional performance, will be investigated and developed.
Eeldades, et teatavate materjalide üleilmne kättesaadavus võib väheneda näiteks kaubanduspiirangute tõttu, uuritakse ja arendatakse välja kriitilise tähtsusega toorainete jätkusuutlikke asendajaid ja alternatiive, millel on samalaadne funktsionaalne toime.
This will reduce the Union's dependence on primary raw materials and improve the impact on the environment.
See vähendab liidu sõltuvust esmastest toorainetest ning vähendab keskkonnamõju.
Improving societal awareness and skills on raw materials
Ühiskonna teadlikkuse ja oskuste parandamine toorainete vallas
The necessary move to a more self-reliant and resource-efficient economy will require cultural, behavioural, socio-economic, systemic and institutional change.
Üleminekuks iseseisvamale ja ressursitõhusamale majandusele on tarvis kultuurilisi, käitumuslikke, sotsiaal-majanduslikke, süsteemseid ja institutsioonilisi muudatusi.
In order to address the growing problem of skills shortage in the Union's raw materials sector, including the European mining industry, more effective partnerships between universities, geological surveys, industry and other stakeholders will be encouraged.
Selleks et tegeleda oskustööjõu nappuse aina suurema probleemiga liidu toorainesektoris (sealhulgas Euroopa kaevandustööstuses), tuleb julgustada tõhusamate partnerlussuhete loomist kõrgkoolide, geoloogiliste uuringutega tegelevate asutuste, tööstusettevõtete ja muude sidusrühmade vahel.
It will also be essential to support the development of innovative green skills.
Oluline on toetada ka uuenduslike keskkonnahoidlike oskuste arendamist.
In addition there is still limited public awareness of the importance of domestic raw materials for the European economy.
Lisaks ei ole avalikkus ikka veel piisavalt teadlik sellest, kui tähtis on Euroopa majanduse jaoks oma toorainevaru olemasolu.
To facilitate the necessary structural changes, research and innovation will aim to empower citizens, policy-makers, practitioners and institutions.
Vajalike struktuurimuudatuste läbiviimise hõlbustamiseks püütakse teadusuuringute ja innovatsiooni abil suurendada kodanike, poliitikakujundajate, praktikute ja institutsioonide mõjuvõimu.
Enabling the transition towards a green economy and society through eco-innovation
Ökoinnovatsiooni abil keskkonnahoidlikule majandusele ja ühiskonnale ülemineku võimaldamine
The Union cannot prosper in a world of ever increasing resource consumption, environmental degradation and biodiversity loss.
Liidus ei saa olla heaolu, kui ressursside tarbimine maailmas üha suureneb, keskkond halveneb ja elurikkus väheneb.
Decoupling growth from the use of natural resources requires structural changes in how such resources are used, re-used and managed, while safeguarding our environment.
Majanduskasvu lahutamine loodusvarade kasutamisest nõuab struktuurimuudatuste tegemist selliste ressursside kasutamises, korduvkasutamises ja haldamises, samal ajal keskkonda kaitstes.
Eco-innovations will enable us to reduce pressure on the environment, increase resource efficiency, and put the Union on the path to a resource- and energy-efficient economy.
Ökoinnovatsioon võimaldab meil vähendada survet keskkonnale, suurendada ressursitõhusust ning juhtida liidu majandust ressursi- ja energiatõhususe suunas.
Eco-innovation also creates major opportunities for growth and jobs, and increases European competitiveness within the global market, which is estimated to grow to a trillion Euro market after 2015 [17].
Ökoinnovatsioon tekitab ka suuri võimalusi majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks ning suurendab Euroopa konkurentsivõimet ülemaailmsel turul, mis arvestuslikult suureneb pärast 2015. aastat triljoni euroni [17].
45 % of companies have already introduced some type of eco-innovation.
45 % äriühingutest on juba rakendanud teatavat liiki ökoinnovatsiooni.
It has been estimated that around 4 % of eco-innovations led to more than a 40 % reduction of material use per unit of output [18], highlighting the great future potential.
Hinnangute kohaselt on umbes 4 % ökoinnovatsioonist võimaldanud tulevikus kasutada üle 40 % vähem materjali ühe tooteühiku kohta [18], milles väljendub suur tulevikupotentsiaal.
However, it is not uncommon that highly promising and technically advanced eco-innovative technologies, processes, services and products do not reach the market due to pre-commercialisation challenges and do not realise their full environmental and economic potential as their scaling up and market introduction are perceived as too risky by private investors.
On aga üsna tavaline, et väga paljutõotavad ja tehniliselt täiustatud ökoinnovatiivsed tehnoloogiad, protsessid, teenused ja tooted ei jõua turule turustuseelsete probleemide tõttu ning nende täielik keskkondlik ja majanduslik potentsiaal jääb kasutamata, kuna erainvestorid peavad nende mahu suurendamist ja turuleviimist liiga riskantseks.
The aim of this activity is therefore to foster all forms of eco-innovation that enable the transition to a green economy.
Kõnealuse tegevuse eesmärk on seega edendada kõiki ökoinnovatsiooni vorme, mis võimaldavad üle minna keskkonnahoidlikule majandusele.
Strengthening eco-innovative technologies, processes, services and products, including exploring ways to reduce the quantities of raw materials in production and consumption, overcoming barriers in this context and boosting their market uptake
Ökoinnovatsiooni tehnoloogiate, protsesside, teenuste ja toodete tõhustamine, sealhulgas uurides toorainekoguste vähendamise võimalusi tootmises ja tarbimises ning ületades seonduvaid takistusi, ning nende tehnoloogiate, protsesside, teenuste ja toodete turuletoomise edendamine
All forms of eco-innovation, both incremental and radical, combining technological, organisational, societal, behavioural, business and policy innovation, and strengthening the participation of civil society, will be supported.
Toetatakse mis tahes kujul ökoinnovatsiooni, nii tagasihoidlikku kui ka radikaalset, mis sisaldab tehnoloogilisi, organisatsioonilisi, sotsiaalseid, käitumis-, ärilisi ja poliitilisi uuendusi ning suurendab kodanikuühiskonna osalemist.
This will underpin a more circular economy, while reducing environmental impacts, increasing environmental resilience and taking account of rebound effects on the environment and potentially on other sectors.
Sellele tugineb liikumine ringmajanduse suunas, mis vähendab keskkonnamõju, suurendab keskkonna vastupidavust ja võtab arvesse keskkonnale ja võimalik, et ka muudele sektoritele avalduvat tagasipõrkeefekti.
This will include user-driven innovation, business models, industrial symbiosis, product service systems, product design, full life cycle and cradle-to-cradle approaches as well as exploring ways to reduce the quantities of raw materials in production and consumption, and overcoming barriers in this context.
See hõlmab kasutajapõhist innovatsiooni, ärimudeleid, tööstussümbioose, tootehooldussüsteeme, tootearendust, täielikku olelusringi ning nn hällist hällini lähenemisviise, samuti nende võimaluste uurimist, kuidas vähendada toorainekoguseid tootmises ja tarbimises ning ületada seonduvaid takistusi.
The potential to move to more sustainable patterns of consumption will be addressed.
Käsitletakse võimalusi liikuda jätkusuutlikumate tarbimisharjumuste suunas.
The aim will be to improve resource efficiency by reducing, in absolute terms, inputs, waste and the release of harmful substances (e.g. those indicated under Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council [19] along the value chain and to foster re-use, recycling and resource substitution.Emphasis will be given to facilitate the transition from research to market, involving industry and notably start-ups and innovative SMEs, civil society organisations and end-users, from the development of prototypes and demonstration of technical, social and environmental performance, up to the first application and market replication of eco-innovative techniques, products, services or practices of Union relevance. Actions will contribute to removing barriers to the development and wide application of eco-innovation, creating or enlarging markets for the solutions concerned and improving the competitiveness of Union enterprises, especially SMEs, on world markets. Networking among eco-innovators will also seek to enhance the dissemination and exploitation of knowledge and link supply with demand better.
Eesmärk on parandada ressursitõhusust, vähendades absoluutarvudes sisendeid, jäätmeid ning kahjulike ainete (näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 [19] ja muudes määrustes osutatud ainete) eraldumist väärtusahelas, ning edendada korduskasutust, ringlussevõttu ja ressursside asendamist.Tähelepanu pööratakse sellele, kuidas tööstusettevõtete, eelkõige uute ja innovatiivsete VKEde, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja lõppkasutajate osas hõlbustada üleminekut uuringutelt turule, alates prototüüpide väljatöötamisest ning nende tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste näitajate tutvustamisest kuni liidu jaoks asjakohaste ökoinnovatiivsete tehnikate, toodete, teenuste ja tavade esmarakendamise ja turuleviimiseni. Meetmed peaksid aitama kõrvaldada takistusi ökoinnovatsiooni arendamiselt ja laialdaselt rakendamiselt, looma asjaomastele lahendustele turu või seda laiendama ning parandama liidu ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet maailmaturgudel. Ökoinnovatsiooniga tegelejate võrgustike loomisega püütakse tõhustada ka teadmiste levitamist ja kasutamist ning luua parem seos nõudluse ja pakkumise vahel.
Supporting innovative policies and societal changes
Innovatiivse poliitika ja sotsiaalsete muutuste toetamine
Structural and institutional changes are needed to enable the transition towards a green economy and society.
Keskkonnahoidliku majanduse ja ühiskonna suunas liikumiseks on vaja struktuurilisi ja institutsioonilisi muutusi.
Research and innovation will address the main barriers to societal and market change and will aim to empower consumers, business leaders and policy makers to adopt innovative and sustainable behaviour, with contributions from social sciences and humanities.
Teadusuuringud ja innovatsioon käsitlevad sotsiaal- ja humanitaarteadustele tuginedes ühiskonna ja turu muutumise põhitakistusi ning seavad eesmärgiks anda tarbijatele, ärijuhtidele ja poliitikakujundajatele õiguse võtta omaks innovatiivne ja säästlik käitumine.
Robust and transparent tools, methods and models to assess and enable the main economic, societal, cultural and institutional changes needed to achieve a paradigm shift towards a green economy and society will be developed.
Töötatakse välja töökindlad ja läbipaistvad vahendid, meetodid ja mudelid, mis võimaldavad teoks teha peamised majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised ja institutsioonilised muudatused ning neid hinnata, et kutsuda esile paradigmamuutus keskkonnahoidliku majanduse ja ühiskonna suunas.
Research will explore how to promote sustainable lifestyles and consumption patterns, encompassing socio-economic research, behavioural science, user engagement and public acceptance of innovation, as well as activities to improve communication and public awareness.
Teadusuuringud selgitavad välja, kuidas edendada säästvat elustiili ja säästvaid tarbimisskeeme, toetudes sotsiaal-majanduslikele uurimustele, käitumisteadusele, kasutajate osalusele ning innovatsiooni üldisele omaksvõtule ning teabevahetust ja üldsuse teadlikkust suurendavatele meetmetele.
Full use will be made of demonstration actions.
Täielikult kasutatakse ära tutvustustegevus.
Measuring and assessing progress towards a green economy
Keskkonnahoidliku majanduse poole liikumise edukuse mõõtmine ja hindamine
It is necessary to develop robust indicators at all appropriate spatial scales that are complementary to GDP, methods and systems to support and assess the transition towards a green economy and the effectiveness of relevant policy options.
Kõigil asjakohastel ruumiskaaladel on vaja välja töötada SKPd, meetodeid ja süsteeme täiendavad usaldusväärsed näitajad, et toetada ja hinnata üleminekut keskkonnahoidlikule majandusele ning asjaomaste poliitiliste valikute tõhusust.
Driven by a life-cycle approach, research and innovation will improve the quality and availability of data, measurement methods and systems relevant to resource efficiency and eco-innovation and facilitate the development of innovative offset schemes.
Ajendatuna olelusringipõhisest lähenemisviisist, parandavad teadusuuringud ja innovatsioon ressursitõhususe ja ökoinnovatsiooniga seotud andmete, mõõtmisviiside ja süsteemide kvaliteeti ja kättesaadavust ning hõlbustavad uuenduslike kompensatsiooniskeemide väljatöötamist.
Socio-economic research will provide a better understanding of the root causes of producer and consumer behaviour and thus contribute to the design of more effective policy instruments to facilitate the transition to a resource-efficient and climate change resilient economy.
Sotsiaal-majanduslikud uurimused aitavad paremini aru saada tootja ja tarbija käitumise algpõhjustest ning soodustavad seega tõhusamate poliitikavahendite loomist, et hõlbustada üleminekut ressursitõhusale ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele.
Moreover, technology assessment methodologies and integrated modelling will be developed to support resource efficiency and eco-innovation policies at all levels, while increasing policy coherence and resolving trade-offs.
Lisaks töötatakse välja tehnoloogia hindamismeetodid ja integreeritud modelleerimine, et kõigil tasandeil toetada ressursitõhusat ja ökoinnovatiivset poliitikat, suurendades samal ajal poliitika ühtsust ning käsitledes kompromisse.
The results will enable the monitoring, assessment and reduction in material and energy flows involved in production and consumption, and will enable policy-makers and businesses to integrate environmental costs and externalities into their actions and decisions.
Tulemused võimaldavad jälgida, hinnata ning vähendada materjali- ja energiavoogu tootmises ja tarbimises ning annavad poliitikakujundajatele ja ettevõtjatele võimaluse integreerida keskkonnakulud ja välismõju oma meetmetesse ning otsustesse.
Fostering resource efficiency through digital systems
Ressursitõhususe edendamine digitaalsüsteemide kaudu
Innovations in information and communication technologies can constitute a key tool to support resource efficiency.
Innovatiivsed info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad võivad osutuda peamisteks ressursitõhusust toetavateks vahenditeks.
To achieve this objective, modern and innovative ICT will contribute to significant efficiency gains in productivity, notably through automated processes, real time monitoring and decision support systems.
Selle eesmärgi saavutamisel aitab kaasaegne ja innovatiivne IKT märkimisväärselt suurendada tootlikkuse tõhusust, eelkõige protsesside automatiseerimise, reaalajalise seire ja otsuste tegemise tugisüsteemide kaudu.
The use of ICT will aim to accelerate a progressive dematerialisation of the economy, by increasing the shift towards digital services, and to facilitate changes of consumption behaviours and business models through the use of the ICT of the future.
IKT kasutamise eesmärk on kiirendada majanduse järkjärgulist dematerialiseerimist, suurendades üleminekut digitaalteenustele, ning soodustada tulevikus IKT võimaluste abil tarbimiskäitumise ja ettevõtlusmudelite muutumist.
Developing comprehensive and sustained global environmental observation and information systems
Laiahaardeliste ja püsivate keskkonnaseire ja -teabesüsteemide arendamine
Comprehensive environmental observation and information systems are essential to ensure the delivery of the long-term data and information required to address this societal challenge.
Terviklikud keskkonnaseire ja -teabesüsteemid on olulised, et tagada selle ühiskondliku väljakutsega tegelemiseks vajalike pikaajaliste andmete ja teabe edastamine.
These systems will be used to monitor, assess and predict the condition, status and trends of the climate, natural resources including raw materials, terrestrial and marine (from coastal zones to deep sea) ecosystems and ecosystem services, as well as to evaluate low-carbon and climate mitigation and adaptation policies and options across all sectors of the economy.
Neid süsteeme kasutatakse kliima, loodusvarade (sh toorainete), maismaa- ja mereökosüsteemide (rannikualadest süvamereni) ning ökosüsteemiteenustega seotud tingimuste, seisundi ja suundumuste seireks, hindamiseks ja prognoosimiseks, samuti selleks, et hinnata vähese CO2-heite ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise poliitikat ja valikuvõimalusi kõigis majandussektorites.
Information and knowledge from these systems will be used to stimulate the smart use of strategic resources, to support the development of evidence-based policies, to foster new environmental and climate services, and to develop new opportunities in global markets.
Nende süsteemide abil saadud teavet ja teadmisi kasutatakse strateegiliste ressursside aruka kasutamise stimuleerimiseks, tõenduspõhise poliitika väljatöötamise toetamiseks, uute keskkonna- ja kliimateenuste edendamiseks ning uute võimaluste väljatöötamiseks ülemaailmsetel turgudel.
Capabilities, technologies and data infrastructures for Earth observation and monitoring must build on advances in ICT, space technologies and enabled networks, remotely sensed observations, novel in situ sensors, mobile services, communication networks, participatory web-service tools and improved computing and modelling infrastructure, with the aim of continuously providing timely and accurate information, forecasts and projections.
Võimsused, tehnoloogia ja andmetaristu Maa vaatlemiseks ja seireks peavad tuginema IKT edusammudele, kosmosetehnoloogiatele ja asjakohastele võrgustikele, kaugseirele, uudsetele in situ sensoritele, mobiilsideteenustele, sidevõrkudele, veebiteenuste osalusvahenditele ning täiustatud arvutus- ja modelleerimistaristule, eesmärgiga pidevalt edastada õigeaegset ning täpset teavet, ennustusi ja prognoose.
Free, open and unrestricted access to interoperable data and information will be encouraged, as well as the effective and, if required, secure storage, management and dissemination of research results.
Soodustatakse vaba, avatud ja piiranguteta juurdepääsu koostalitlusvõimelistele andmetele ja teabele ning teadusuuringute tulemuste tõhusat ja vajaduse korral turvalist säilitamist, haldamist ja levitamist.