natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sentence ‘The curds are then crumbled, salted in the mass and put into moulds’ has been reworded as follows: ‘The curds are then crumbled and salted in the mass, at the latest when they are put into moulds’.
Lause „Seejärel kalgend tükeldatakse, massile lisatakse sool ja asetatakse vormi” sõnastatakse järgmiselt ümber: „Seejärel kalgend tükeldatakse ja massile lisatakse sool hiljemalt vormi asetamise hetkel”.
The wording is therefore clearer as to when salting takes place.
Sellise sõnastuse puhul on hetk, mil sool tuleb lisada, selgemini esitatud.
To facilitate understanding, the text specifies that the indoor draining carried out without turnover pressing takes place after moulding of the curds.
Parema mõistmise huvides on täpsustatud, et massi nõrutatakse pressimata ja pidevalt ümber pöörates pärast kalgendi vormi asetamist.
The minimum duration of in-mould draining without turnover pressing is reduced from 24 to 18 hours.
Vormis oleva massi nõrutamise kestust pressimata ja pidevalt ümber pöörates on vähendatud 24 tunnilt 18 tunnile.
Changes in practice have reduced this period without affecting the quality of the cheeses produced.
See tuleneb asjaolust, et tootmistavade areng on kõnealust kestust lühendanud, ilma et see avaldaks mõju juustu kvaliteedile.
The sentence ‘Pricking is carried out from the 10th day after renneting’ has been moved to point V.4 and it is also made clear that the reference is to the pricking of the cheeses.
Lause „Alates kümnendast päevast pärast laabiga kalgendamist võib hakata juustu perforeerima” on tõstetud punkti V.4, täpsustades, et tegemist on juustu augustamisega.
Sub-heading V.4 ‘Maturing and preservation’
Alapunkt V.4 „Laagerdumine ja säilitamine”
The sentence ‘After pricking, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C for at least two weeks with a relative humidity of 90-98 %’ is replaced by the sentence ‘On leaving the guttering room, after drying if necessary, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C with a relative humidity of 90-98 %’, supplemented by the sentence ‘After pricking, the cheeses are matured for at least two weeks in a cellar or cheese ripening room at the temperature and humidity described above’.
Lause „Perforeerimisele järgneb vähemalt seitsmeteistkümnepäevane laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–98 %” on asendatud lausega „Rennidest väljavõtmisele ja vajaduse korral kuivatamisele järgneb laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–98 %”, mida täiendab lause „Pärast perforeerimist lastakse juustudel vähemalt 15 päeva juustukojas või -keldris eespool osutatud temperatuuril ja õhuniiskustingimustel laagerduda”.
The purpose of these clarifications in the text is to describe more fully the sequence of operations.
Nende tekstis tehtud täpsustuste eesmärk on tegevuste järgnevust paremini kirjeldada.
Pricking does not take place just before the cheeses go into a cellar, but when they are in a cellar.
Tegelikkuses ei perforeerita juuste mitte enne keldrisse panemist, vaid siis, kui juustud on keldris.
Drying might be carried out between leaving the gutter room and entering the cellar.
Juuste võib kuivatada siis, kui nad rennidest välja võetakse ja keldrisse pannakse.
The minimum period of two weeks in a cellar starts from the date of pricking.
Keldris laagerdumise vähimat tähtaega, milleks on 15 päeva, arvestatakse alates perforeerimise kuupäevast.
Heading VIII ‘Labelling’
VIII punkt „Märgistus”
The requirement to include the reference ‘appellation d’origine contrôlée’ on the labelling has been deleted and replaced by a requirement to include the European Union’s PDO symbol, in the interests of legibility and synergy in the provision of information about PDO-registered products.
Välja on jäetud kohustus esitada märgisel väljend „appellation d’origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus), selle asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN); selle muudatuse eesmärk on parandada märgise loetavust ja tekitada KPNiga registreeritud toodete esitlemisel sünergiat.
Heading IX ‘National requirements’
IX punkt „Riiklikud nõuded”
In accordance with the above-mentioned national reform of the system for monitoring designations of origin, a table has been added which sets out the main points to be checked and the evaluation method to be used.
Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile on lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused ja nende hindamise meetodid.
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘FOURME DE MONTBRISON’
Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta [1]„FOURME DE MONTBRISON”
EC No: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012
EÜ nr: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012
‘Fourme de Montbrison’
„Fourme de Montbrison”
Description of the product to which the name in (1) applies ‘Fourme de Montbrison’ is a cheese produced from renneted cow’s milk.
Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab
It is made in the form of a cylinder between 17 and 21 cm in height and 11,5 and 14,5 cm in diameter, weighing 2,1 to 2,7 kg, has blue veins, is unpressed, uncooked, fermented and salted by adding salt to the curd when it is placed in the mould.
„Fourme de Montbrison” on kalgendatud lehmapiimast valmistatud juust, millel on 17–21 cm kõrguse ja 11,5–14,5 cm läbimõõduga silindri kuju ja mis kaalub 2,1–2,7 kg; tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata laagerdunud sinihallitusjuustuga, mille kalgendile on vormi panemisel lisatud sool.
The cheese has a fat content of at least 52 grams per 100 grams of cheese after total desiccation and the matured cheese must have a dry matter content of at least 52 grams per 100 grams of cheese.
100 grammis juustus peab pärast täielikku kuivamist olema vähemalt 52 grammi rasva ja kuivaine kogumass 100 grammis valminud juustus ei tohi olla alla 52 grammi.
The designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ must not be used for the cheese until the 32nd day after renneting.
Kaitstud päritolunimetust „Fourme de Montbrison” tohib kasutada alates 32. päevast pärast piima laabiga kalgendamist.
There is a bloom on the dry, orange-coloured rind, where white, yellow and red mould may also be present.
Juust on oranžika värvusega kuiva bakterhallituskoorikuga, millel võib esineda valget, kollast või punast hallitust.
The inside of the cheese is cream in colour, with a few cracks and a marbling of light blue veins.
Juustu sisu on kreemika värvusega, selles on kergelt helesiniseid marmorja mustriga hallitusjoonekesi.
‘Fourme de Montbrison’ has a homogeneous, slightly firm texture and melts in the mouth.
Juustul „Fourme de Montbrison” on ühtlane, veidi tihe ja suussulav tekstuur.
It has a subtle, scented flavour and a fruity, milky taste with a hint of a blue cheese, making it rather mild.
Tal on hõrk järelmaitse ja iseloomulik lõhn, piimatoodetele omasele puuviljalisele maitsele lisanduv kerge sinihallituse nüanss annab juustule teatava maheduse.
A hint of salt and a slight bitterness are accepted.
Õrn soolasus ja veidi mõrkjas maitse on lubatud.
Throughout the year, the dairy cows’ basic ration comprises fodder from the defined geographical area.
Kogu aasta vältel on piimalehmade söödaratsioon tagatud kaitstud nimetuse geograafilisest piirkonnast saadava söödaga.
The feed authorised in the basic ration comprises all fodder except cruciferous plants in the form of fodder.
Sööda põhiratsioonis on lubatud kõik söödaliigid, välja arvatud ristõielised taimed sööda kujul.
The proportion of hay, grass, wilted grass or grass silage, expressed as dry matter, must be greater than or equal to 80 % of the fodder in the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Piimalehmade kohta aastas moodustab rohusööda (karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo) osakaal (kuivaines väljendatuna) piimalehmade sööda põhiratsioonis 80 % või üle selle.
The proportion of maize silage, expressed as dry matter, must not exceed 20 % of the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Maisisilo osakaal (kuivaines väljendatuna) keskmiselt kõigi piimalehmade kohta aastas ei tohi olla päevases toiduratsioonis üle 20 %.
Outside the grazing period, hay represents at least 3 kg of dry matter per dairy cow per day on average for all the dairy cows.
Muul ajal kui karjamaal karjatamine peab piimakarjale antava heina keskmine kogus kuivainest olema vähemalt 3 kg piimalehma kohta päevas.
When grass is available, grazing is mandatory for the dairy cows as soon as the weather allows.
Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad.
The minimum duration of grazing is 150 days a year.
Karjamaal karjatamise kestus on vähemalt 150 päeva aastas.
The use of supplements and additives is limited to a maximum of 1800 kg of dry matter per dairy cow per year on average for all the dairy cows.
Täiendsööda ja söödalisandite aastane keskmine kogus on piiratud 1800 kg kuivainega lehma kohta aastas, see piirang kehtib kõikide piimalehmade kohta.
Only the raw materials and additives specified in a positive list are authorised in the supplements and additives given to the dairy cows.
Piimalehmadele antav täiendsööt ja söödalisandid võivad sisaldada üksnes lubatud ainete loendis esitatud tooraineid ja lisandaineid.
The milk is produced and the cheese made, matured and preserved for 32 days from the date of renneting, within the geographical area.
Piima toodetakse, juustu töödeldakse, laagerdatakse ja säilitatakse kuni 32 päeva pärast laabi lisamist määratletud geograafilises piirkonnas.
Cutting ‘Fourme de Montbrison’ is authorised if it does not completely alter its texture.
Juustu „Fourme de Montbrison” tükeldamine on lubatud, kui see ei riku toote tekstuuri.
Rind must be present on portions weighing more than 50 grams.
Üle 50 grammi kaaluvad tükid peavad olema kindlasti koos koorikuga.
The labelling of cheeses with the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ must include the designation of origin in characters at least two-thirds the size of the largest characters used on the label and display the European Union PDO symbol.
Juustu „Fourme de Montbrison” märgisele on kirjutatud päritolunimetus, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest, ning see sisaldab Euroopa Liidu KPNi logo.
Irrespective of the regulatory indications applicable to all cheeses, it is forbidden to place any qualifier directly next to the designation of origin, with the exception of specific trade marks or brand names.
Lisaks neile tähistustele, mis peavad normide kohaselt kõikidel juustudel olema, on kaitstud päritolunimetusega otseselt seotud mis tahes muu omaduse osutamine keelatud, välja arvatud eratootja või eraettevõtja tunnus.
The geographical area for ‘Fourme de Montbrison’ comprises the following:
Juustu „Fourme de Montbrison” geograafiline piirkond on järgmine:
Department of the Loire: the municipalities of Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Ecotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla, Verrières-en-Forez.
Loire’i departemangu kommuunid: Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort ja Verrières-en-Forez.
Department of Puy-de-Dôme: the municipalities of Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne and Valcivières.
Puy-de-Dôme’i departemangu kommuunid: Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne ja Valcivières.
The geographical area for the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ mainly comprises the ‘hautes chaumes’ forming the summits of the Forez mountains within the departments of the Loire and the Puy-de-Dôme, as well as the eastern part of the Forez mountains.
Kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” geograafiline piirkond asub peamiselt Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel Forezi mägede idaosas.
The area is a middle mountain region (with an altitude of 1634 m at the highest point) oriented north-south overall, situated on a granite bedrock and bordered by natural boundaries.
Tegemist on keskmise kõrgusega mägise piirkonnaga (kõrgeim tipp 1634 m) üldise suunaga põhjast lõunasse, mis asub graniidist koosneval aluspinnal ja on looduslikult piiritletud.
The landscape is made up of mountain and subalpine moors featuring bare plateaux with round and gentle hilltops, surrounded by mainly coniferous forest slopes.
Tegemist on lageda mägiplatoo struktuuriga mäginõmmedest ja madalamatest alpi aasadest koosneva maastikuga, milles esineb ümaraid ja maheda vormiga mäetippe ning mida ümbritsevad metsaga, eelkõige okaspuumetsaga, kaetud nõlvad.
There are numerous peat bogs and meadows.
Alal esineb rohkesti ka rohumaid ja turbaalasid.
Precipitation is relatively high (more than 1000 mm a year on average).
Sademete näitaja on võrdlemisi suur (keskmiselt üle 1000 mm aastas).
The climate is subject to an oceanic and continental influence.
Kliima on ookeanilise ja kontinentaalse mõjuga.
Average annual temperatures therefore tend to be cold, below 10 °C and often below 5 °C.
Aasta keskmine temperatuur on seega pigem madal, alla 10 °C ja sageli isegi alla 5 °C.
The winters are long and cold, with frequent snow.
Pikad ja külmad talved on rohke lumega.
Because of the high altitude and precipitation, fodder production is essentially based on the permanent meadows.
Kuna tegemist on kõrgete aladega, kus esineb rohkesti sademeid, saadakse sööta eelkõige püsirohumaadelt.
The production of ‘Fourme de Montbrison’ dates back to the early Middle Ages in the region of the Haut-Forez, where an agri-pastoral system was maintained until the Second World War.
Haut-Forezi piirkonnas on juustu „Fourme de Montbrison” toodetud alates keskajast ning vastav põllumajandus- ja karjakasvatussüsteem oli seal kasutusel kuni II maailmasõjani.
The cheese was produced in ‘jasseries’, mountain-pasture buildings which became established on both sides of the Forez mountains.
Kõnealust juustu (fourme) valmistati Forezi mäemassiivi mõlemal küljel asuvate talumajapidamiste juustukodades (jasserie).
At that time the cheese was produced during the summer season from the milk of modest-sized herds; the women made the cheese while the men remained in the village and continued the summer work in the fields.
Sel ajal valmistasid naised seda juustu oma väikese lüpsikarja piimast suvel, kui mehed jäid küladesse, et teha suviseid põllutöid.
The natural environment therefore provided coniferous tree trunks which, once hollowed out, made gutters (called ‘chéneaux’) perfectly suited to draining the cheese during production.
Looduslikult olid seega olemas okaspuude tüved, mida süvendatult kasutati rennidena juustu valmistamisel vajalikus nõrutusetapis.
The cheese was often preserved until the summer descent, then sold at the markets on either side of the mountains, including the large market of Montbrison.
Juuste säilitati sageli kuni suvekarjamaadelt alla tulekuni ning müüdi seejärel massiivi eri külgedel asuvatel turgudel, millest tuleb ka Montbrisoni turu olulisus.
Nowadays the dairy cattle are reared largely on the permanent meadows.
Ka tänapäeval peetakse piimakarja püsirohumaadel.
The production conditions for ‘Fourme de Montbrison’, particularly the mandatory grazing during the period when this is possible, the grass-based feed ration and the restricted use of maize silage make the best possible use of this natural resource.
Juustu „Fourme de Montbrison” tootmise tingimused, eelkõige loomade kohustuslik karjatamine karjamaal ajal, mil see on võimalik, ning söödaratsioon, mis põhineb rohul ja vaid piiratud hulgal maisisilo andmisel, on kõnealuse loodusressursi väärtust rõhutavad asjaolud.
Inherited from the ancestral techniques, the technological process of producing ‘Fourme de Montbrison’ makes optimum use of local know-how, bringing into play:
Esivanematelt päritud tehnikatel põhinev juustu „Fourme de Montbrison” tootmisviis väärtustab kohalikku oskusteavet, mille puhul
appropriate mixing linked to a small curd grain size of approximately 0,5 to 1 cm at the side;
kalgend purustatakse nii, et tulemuseks on väikesed kalgenditerad mõõtmetega 0,5–1 cm,
salting in the mass and reduced exterior salting;
sool lisatakse otse kalgendimassi ja juustu välispinnale pannakse seda võrdlemisi vähe,
the very special technique of additional draining in gutters made of coniferous wood.
täiendavaks nõrutamiseks kasutatakse väga omalaadseid okaspuust renne.
‘Fourme de Montbrison’ is a veined cheese with a subtle, scented flavour; it is in the shape of a cylinder 17 to 21 cm in height and 11,5 to 14,5 cm in diameter with an orange-coloured outer covering; the cheese has small openings and a hint of a blue cheese, making it rather mild.
„Fourme de Montbrison” on iseloomuliku peene lõhnaga sinihallitusjuust, millel on 17–21 cm kõrguse ja 11,5–14,5 cm läbimõõduga silindri kuju ning oranžikas koorik, juustul on väikeste avadega sisu, millele kerge sinihallituse nüanss annab teatava maheduse.
The specific characteristics of ‘Fourme de Montbrison’ originate in particular from the special methods used to produce the milk and the cheese.
Juustu „Fourme de Montbrison” erilised omadused seisnevad piima tootmise tavades ja erilises valmistusviisis.
The production of the milk is based on the richness of the pastures in the Forez mountains and contributes to the subtle, scented flavour of ‘Fourme de Montbrison’.
Piima tootmise aluseks on Forezi mäestiku karjamaade rikkus, mis annab ka juustule „Fourme de Montbrison” peene maitse ja erilise aroomi.
Its relatively small size is linked to its origin: small herds with small-scale milk production and cheesemaking carried out by women.
Juustu väike kuju tuleneb selle valmistamise eripärast: kari oli väike ja andis vähe piima ning naised valmistasid juustu käsitsi.
The rather mild taste of ‘Fourme de Montbrison’ is linked to the fine cutting of the curd grains.
Juustu „Fourme de Montbrison” pigem mahe maitse tuleneb kalgendi lõikamisest väikesteks teradeks.
This reduced curd grain size causes small openings in the cheese, resulting in restricted development of Penicillium roqueforti moulds which is less pronounced than in other veined cheeses.
Kuna kalgenditerad on väikesed, tekivad juustumassis väiksemõõdulised avad, milles hallitusseen Penicillium roqueforti areneb välja nõrgemini kui muudes sinihallitusjuustudes.
The very specific orangey colour of the rind is influenced by the salting techniques, which promote the establishment of surface flora.
Väga eripärane oranžikas koorik tuleneb soolamise tehnikast, mis võimaldab tekkida pealmisel hallituskihil.
The development of surface flora is also promoted by the draining in coniferous wood gutters.
Pealmise hallituskihi arengut soodustab ka juustude nõrgumine okspuust rennides.
The wooden gutters are a reservoir of surface flora and contribute directly to the development of this flora by preventing the rind from drying out too quickly.
Neis puidust rennides tekib juustu pealispinna mikrofloora väga hästi ning seega aitavad rennid otseselt kõnealuse hallituskihi arengule kaasa, hoides samas ära juustukooriku liiga kiire kuivamise.
The salting techniques used also make ‘Fourme de Montbrison’ less salty than other blue cheeses.
Tänu soolamistehnikatele on juust „Fourme de Montbrison” ka vähem soolane kui muud sama perekonna sinihallitusjuustud.
The following organoleptic description supplements the description of the product: ‘Fourme de Montbrison has a homogeneous, slightly firm texture and melts in the mouth. It has a subtle, scented flavour and a fruity, milky taste with a hint of a blue cheese, making it rather mild. A hint of salt and a slight bitterness are accepted’.
Toote kirjeldusele on lisatud järgmine organoleptiline kirjeldus: „Juustul „Fourme de Montbrison” on ühtlane, veidi tihe ja suussulav tekstuur. Juustul on hõrk järelmaitse ja iseloomulik lõhn, piimatoodetele omasele puuviljalisele maitsele lisanduv kerge sinihallituse nüanss annab juustule teatava maheduse. Lubatud on vähene soolasus ja kerge mõrkjas maitse.”
This description is useful for the organoleptic examination of the product during inspection.
See kirjeldus on vajalik toote organoleptiliste omaduste hindamiseks toote kontrollimisel. Täpsustatud on, et „juustu „Fourme de Montbrison” tükeldamine on lubatud, kui see ei riku toote tekstuuri.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1246/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1246/2013,
approving non-minor amendments to the specification for a name entered in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Peras de Rincón de Soto (PDO)]
millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Peras de Rincón de Soto (KPN)]
By virtue of the first subparagraph of Article 53(1) of Regulation (EU) No 1151/2012, the Commission has examined Spain’s application for the approval of amendments to the specification for the protected designation of origin ‘Peras de Rincón de Soto’, registered under Commission Regulation (EC) No 738/2004 [2].
Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 738/2004 [2] registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Peras de Rincón de Soto” spetsifikaadi muudatusele.
OJ L 116, 22.4.2004, p. 5.
ELT L 116, 22.4.2004, lk 5.
OJ C 177, 22.6.2013, p. 18.
ELT C 177, 22.6.2013, lk 18.
Peras de Rincón de Soto (PDO)
Peras de Rincón de Soto (KPN)
Commission Implementing Regulation (EU) No 1247/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1247/2013,
approving non-minor amendments to the specification for a name entered in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Jamón de Trevélez (PGI)]
millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Jamón de Trevélez (KGT)]
By virtue of the first subparagraph of Article 53(1) of Regulation (EC) No 1151/2012, the Commission has examined Spain's application for the approval of amendments to the specification for the protected geographical indication ‘Jamón de Trevélez’, registered under Commission Regulation (EC) No 1855/2005 [2].
Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1855/2005 [2] registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Jamón de Trevélez” spetsifikaadi muudatusele.
OJ C 179, 25.6.2013, p. 40.
ELT C 179, 25.6.2013, lk 40.
Commission Implementing Regulation (EU) No 1248/2013
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1248/2013,
approving non-minor amendments to the specification for a name entered in the register of protected designations of origin and protected geographical indications (Ternera Gallega (PGI))
millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Ternera Gallega (KGT)]