natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There may be benefits for companies involved in manufacturing sectors, with advantages under Integrated Pollution Prevention and Control legislation [4].Several Member States also offer advantages to EMAS-registered organisations regarding state and regional environmental laws and regulations.
Tootmissektori äriühingutele võivad kasu tuua saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlevatest õigusaktidest [4] johtuvad eelised.Mitmes liikmesriigis pakutakse EMASi registreeringuga organisatsioonidele ka soodustusi riiklike ja piirkondlike keskkonnaalaste õigusaktide ja eeskirjade osas.
Such benefits may, for instance, involve simplified reporting obligations; fewer inspections, lower waste fees and longer periods between permit renewals.
Sellised soodustused võivad hõlmata näiteks lihtsustatud aruandluskohustusi, harvemat järelevalvet, väiksemaid jäätmetasusid ja pikemaid ajavahemikke loa uuendamise vahel.
Examples include:
Näited on järgmised:
a 50 % reduction in waste fees;
jäätmetasude vähendamine 50 %;
There are also advantages when it comes to administration of monitoring and handling of hazardous chemicals, waste disposal obligations (by not having to demonstrate technical supervision measures) and greenhouse gases monitoring.
Soodustusi tehakse ka ohtlike kemikaalide seire ja käitlemise juhtimise, jäätmekõrvaldamise kohustuste (vabastades kohustusest tõendada tehniliste järelevalvemeetmete olemasolu) ja kasvuhoonegaaside seire osas.
Costs and benefits
Kulud ja kasu
Businesses should regard registering for EMAS as an investment.
Ettevõtted peaksid käsitlema EMASi-kohast registreerimist investeeringuna.
Various studies have shown that organisations recoup implementation costs through increased revenue within a fairly short time, between one and two years in most cases [5] [6] [7] [8] [9].
Mitmed uuringud on näidanud, et organisatsioonide jaoks tasuvad rakenduskulud end tulu suurendamisega ära üsna lühikese ajaga, enamasti ühe kuni kahe aasta jooksul [5] [6] [7] [8] [9].
Costs and potential annual efficiency savings in EMAS [10]Source:
Kulud ja aastane tõhususest tulenev võimalik kokkuhoid EMASi raames [10]Allikas:
‘Costs and Benefits of EMAS to Registered Organisations’, study for European Commission, 2009.
„EMASi kulud ja kasu registreeritud organisatsioonide jaoks”, Euroopa Komisjoni jaoks koostatud uuring, 2009.
Organisation size [11]
Organisatsiooni suurus [11]
Potential annual efficiency savings
Aastane tõhususest tulenev võimalik kokkuhoid
EMAS Annual costs [13](EUR)
EMASi aastakulud [13](eurodes)
Micro
Mikro
Data on ‘Potential annual efficiency savings’ are based on energy savings only.
Andmed lahtris „Aastane tõhususest tulenev võimalik kokkuhoid” põhinevad üksnes energiasäästmisel.
No data are available on resource efficiency savings.
Ressursitõhususest tuleneva kokkuhoiu kohta andmed puuduvad.
The EMAS ‘Toolkit for small organisations’ [14] provides many other examples of cost/benefit savings.
Väikestele organisatsioonidele ettenähtud EMASi-alases abivahendis [14] on esitatud mitmeid teisi näiteid kulude kokkuhoiu ja kasu kohta.
As a whole, micro and small organisations face proportionally higher fixed and external costs than medium or large organisations, since the latter benefit from economies of scale, with a higher proportion of costs borne internally by environment departments, and lower external costs as they have less need for consultants.
Üldkokkuvõttes on mikro- ja väikeste organisatsioonide püsi- ja organisatsioonivälised kulud proportsionaalselt suuremad kui keskmistel ja suurtel organisatsioonidel, sest viimastele toob kasu mastaabisääst, suhteliselt suurema osa kuludest kannavad keskkonnaosakonnad organisatsioonisiseselt ning organisatsioonivälised kulud on väiksemad, sest vajadus konsultantide järele on väiksem.
However, even very large organisations are advised to investigate implementation costs in detail.
Siiski soovitatakse ka suurtel organisatsioonidel rakenduskulusid üksikasjalikult analüüsida.
EMAS and energy management systems such as EN 16001 and ISO 50001 are quite similar.
EMAS ja energiajuhtimissüsteemid, nagu EN 16001 ja ISO 50001, on üsna sarnased.
As management of energy use is part of EMAS, EMAS registered organisations already improve their energy efficiency, consequently they fulfil most EN 16001 and ISO 50001 requirements.
Kuna energiakasutuse juhtimine on EMASi osa, on EMASi registreeringuga organisatsioonid juba oma energiatõhusust parandanud ning selle tulemusel täidavad nad juba enamikku EN 16001 ja ISO 50001 nõuetest.
Therefore this can also result in cost reductions.
Järelikult võib ka see tuua kaasa kulude vähenemise.
Organisations considering EMAS registration should also take into account the technical and financial support or subsidies that Member States, national, regional or local authorities and EMAS Competent Bodies offer.
EMASis registreerimist kaaluvad organisatsioonid peaksid võtma arvesse ka tehnilist ja finantsabi või toetusi, mida pakuvad liikmesriigid, riiklikud, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ja EMASi pädevad asutused.
EMAS REGULATION
EMASI MÄÄRUS
The EMAS scheme was established in Regulation (EC) No 1221/2009 (also known as EMAS III) and is directly applicable in all Member States.
EMASi süsteem kehtestati määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (EMAS III) ning see on kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Since 2001, any public or private organisation can implement EMAS.
Alates 2001. aastast võivad kõik riiklikud ja erasektori organisatsioonid EMASi rakendada.
With EMAS III, the scheme is also available to non-European organisations or European companies operating in non-European countries.
EMAS III muudab süsteemi kättesaadavaks ka muudele kui Euroopa organisatsioonidele ja mujal kui Euroopa riikides tegutsevatele Euroopa organisatsioonidele.
On the latter issue, there is specific guidance on EU corporate registration, third country and global registration.
Viimase küsimusega seoses on olemas erijuhised ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise kohta.
‘ “Organisation” means a company, corporation, firm, enterprise, authority or institution, located inside or outside the Community, or part or combination thereof, whether incorporated or not, public or private, which has its own functions and administration.’
„ „Organisatsioon” ühenduses või väljaspool ühendust asuv äriühing, korporatsioon, ettevõtja, ettevõte, asutus või institutsioon, selle osa või kombinatsioon, avalik- või eraõiguslik, millel on oma tegevusvaldkond ja iseseisev juhtimine, olenemata sellest, kas ta on iseseisev juriidiline isik või mitte.”
EMAS can be implemented in one, several or all sites belonging to private or public organisations in any sector of activity [15].
EMASi võib rakendada ühes, mitmes või kõikides tegevuskohtades, mis kuuluvad mis tahes tegevusvaldkonna erasektori või riiklikele organisatsioonidele [15]. Väikseim registreeritav üksus on tegevuskoht.„ „Tegevuskoht”
The smallest entity that can be registered is a site.‘ “Site” means a distinct geographic location under the management control of an organisation covering activities, products and services, including all infrastructure, equipment and materials; a site is the smallest entity to be considered for registration.’
teatav geograafiline koht, mida organisatsioon kontrollib ning mis hõlmab tegevust, tooteid ja teenuseid, sealhulgas kogu infrastruktuuri, kõiki seadmeid ja materjale; tegevuskoht on kõige väiksem registreeritav üksus.”
The general procedure for implementing EMAS can be summarised as follows:
EMASi üldise rakendusmenetluse võib võtta kokku järgmiselt.
The organisation should start with an environmental review, an initial analysis of all activities the organisation carries out, to identify relevant direct and indirect environmental aspects, and the applicable environmental legislation.
Organisatsioon peaks kõigepealt koostama keskkonnaülevaate, kõikide organisatsiooni tegevuste esialgse analüüsi, mille abil määratleda asjakohased otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid ning teha kindlaks kohaldatavad keskkonnaalased õigusaktid.
Then an environmental management system needs to be implemented, in line with the requirements of EN ISO 14001 (Annex II to the EMAS Regulation).
Seejärel tuleb rakendada keskkonnajuhtimissüsteemi kooskõlas EN ISO 14001 nõuetega (EMASi määruse II lisa).
The system needs to be checked by carrying out internal audits and a management review.
Süsteemi tuleb kontrollida siseauditite ja juhtkonnapoolse ülevaatusega.
The organisation writes an EMAS environmental statement.
Organisatsioon koostab EMASi keskkonnaaruande.
The environmental review and the environmental management system are verified and the statement is validated by an accredited or licensed EMAS verifier.
Akrediteeritud või litsentsiga EMASi tõendaja tõendab keskkonnaülevaate ja keskkonnajuhtimissüsteemi ning kinnitab aruande.
Once the organisation has been verified, it submits an application for registration to the Competent Body.
Kui organisatsioon on läbinud tõendamise, esitab ta pädevale asutusele registreerimistaotluse.
The European Commission is developing ‘Sectoral Reference Documents’ [16] in consultation with Member States and other stakeholders.
Euroopa Komisjon töötab liikmesriikide ja muude sidusrühmadega konsulteerides välja sektorite viitedokumendid [16].
Organisations should take these into account when implementing EMAS and specify in their environmental statement how these documents were used.
Organisatsioonid peaksid võtma neid EMASi rakendamisel arvesse ning täpsustama oma keskkonnaaruandes, kuidas nimetatud dokumente kasutati.
Each document includes the following elements:
Iga dokument sisaldab järgmisi elemente:
best environmental management practice;
parim keskkonnajuhtimistava;
where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
kui see on asjakohane, siis kvaliteedikriteeriumid ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnategevuse tulemuslikkuse tasemed.
General schedule for EMAS implementation
EMASi rakendamise üldkava
Environmental management system
Keskkonnajuhtimissüsteem
* General requirements
* üldnõuded
* Environmental policy
* keskkonnapoliitika
* Planning
* planeerimine
* Implementation and operation
* elluviimine ja toimimine
* Checking requirements in place
* kehtivate nõuete kontrollimine
Internal audit/Management Review
Siseaudit / juhtkonnapoolne ülevaatus
EMAS environmental statement
EMASi keskkonnaaruanne
Verification and Validation
Tõendamine ja kinnitamine
Registration:
Registreerimine:
Competent Body
Pädev asutus
Indicative time schedule for the implementation of EMAS.
EMASi rakendamise soovituslik ajakava.
The time involved in each activity is an average, which can be shorter or longer depending on the Member State, the organisation size, etc.
Igaks tegevuseks ettenähtud periood on keskmine ning võib liikmesriigist, organisatsiooni suurusest jm sõltuvalt lühem või pikem olla.
Month 7
kuu
Month 8
kuu
Month 9
kuu
Month 10
kuu
Environmental policy
Keskkonnapoliitika „ „Keskkonnapoliitika”
Planning:
Planeerimine:
Environmental Objectives and targets
keskkonnaeesmärgid ja -ülesanded
Environmental programme
Keskkonnakava
Implementation and operation:
Rakendamine ja toimimine:
Resources, roles, responsibility and authority
Ressursid, rollid, vastutusalad ja volitused
Staff competence, training and awareness, including employee involvement
töötajate pädevus, koolitus ja teadlikkus, sh töötajate kaasamine
Communication (internal and external)
teabevahetus (organisatsioonisisene ja -väline)
Documentation and control of documents
Dokumentatsioon ja dokumendiohje
Emergency plans
Hädaolukorra lahendamise plaanid
Checking:
Kontrollimine:
Monitoring and measuring, evaluation of compliance, non-conformity, corrective and preventive action, control of records
seire ja mõõtmine, vastavuse hindamine, mittevastavus, korrigeeriv ja ennetav tegevus, tõendusdokumentide kontroll
Internal Audit
siseaudit
How to implement EMAS
Kuidas EMASi rakendada
The first step in implementing EMAS properly is to conduct a thorough analysis of an organisation’s internal structure and activities.
EMASi nõuetekohase rakendamise esimene samm on organisatsiooni sisestruktuuri ja tegevuse põhjalik analüüsimine.
The aim is to identify environmental aspects associated with environmental impacts.
Eesmärk on määratleda keskkonnamõjuga seotud keskkonnaaspektid.
That is the basis for setting up a formal environmental management system.
See on ametliku keskkonnajuhtimissüsteemi loomise alus.
‘ “Environmental Review” means an initial comprehensive analysis of environmental aspects, environmental impacts and environmental performance related to an organisation’s activities, products and services.’
„ „Keskkonnaülevaade” organisatsiooni tegevuse, toodete ja teenustega seotud keskkonnaaspektide, keskkonnamõju ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse esialgne põhjalik analüüs.”
The analysis must include:
Analüüs peab sisaldama järgmist:
Legal requirements that apply to the organisation;
organisatsiooni suhtes kohaldatavad õigusaktide nõuded;
Identification of direct and indirect environmental aspects;
otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide määratlemine;
Criteria for assessing the significance of the environmental aspects;
keskkonnaaspektide olulisuse hindamise kriteeriumid;
Examination of all existing environmental management practices and procedures;
kõikide olemasolevate keskkonnajuhtimistavade ja -menetluste käsitlus;
Evaluation of feedback after investigation of incidents in the past.
varasemate vahejuhtumite uurimisest saadud tagasiside hinnang.
Relation between activities, environmental aspects and environmental impacts
Tegevuste, keskkonnaaspektide ja keskkonnamõju seos
Activities/Products/Services
Tegevused / tooted / teenused
Environmental impacts
Keskkonnamõju
The organisation needs procedures to ensure that activities identified as significant during the first environmental review are properly followed up later.
Organisatsioonil on vaja menetlusi, millega tagada, et esimese keskkonnaülevaate käigus olulistena määratletud tegevusi hiljem nõuetekohaselt lähemalt uuritaks.
Environmental aspects and related impacts may change, as may the organisation’s activities.
Nii keskkonnaaspektid ja -mõjud kui ka organisatsiooni tegevus võib muutuda.
If the changes are substantial, the environmental review may have to be updated.
Kui muudatused on olulised, võib keskkonnaülevaade vajada ajakohastamist.
An organisation should also be aware of new developments, techniques, research results, etc., to help it reassess the significance of its environmental aspects and the possible need to carry out a new environmental review if its activities change significantly.
Organisatsioon peaks olema teadlik ka uutest arendustest, meetoditest, teadusuuringute tulemustest jm, mis aitaks tal hinnata uuesti keskkonnaaspektide olulisust ja võimalikku vajadust koostada uus keskkonnaülevaade, kui organisatsiooni tegevused olulisel määral muutuvad.
What is the procedure for carrying out an environmental review?
Missugune on keskkonnaülevaate koostamise menetlus?
Organisations must:
Organisatsioonid peavad
The criteria need to be comprehensive and it must be possible to verify them independently.
Kriteeriumid peavad olema laiapõhjalised ning võimaldama sõltumatut tõendamist.
The organisation should remember that it will have to disclose the environmental aspects it identifies and the results of the evaluation to external stakeholders.
Organisatsioonil tuleks meeles pidada, et ta peab määratletud keskkonnaaspektid ja hindamise tulemused organisatsioonivälistele sidusrühmadele avalikustama.
How should environmental aspects be identified?
Kuidas tuleks keskkonnaaspektid kindlaks teha?
All relevant information needs to be gathered.
Kokku tuleb koguda kõik asjakohased andmed.
This can mean:
See võib hõlmata järgmist:
Visiting sites to check process inputs and outputs (taking notes, making drawings as required);
tegevuskohtade külastamine protsessi sisendite ja väljundite kontrollimiseks (nõuetekohane märkmete ja jooniste tegemine);
Collecting location maps and pictures;
tegevuskohtade kaartide ja piltide kogumine;
Identifying applicable environmental legislation;
kohaldatavate keskkonnaalaste õigusaktide kindlakstegemine;
Collecting all environmental permits, licences and similar documents;
kõikide keskkonnalubade, litsentside ja samalaadsete dokumentide kogumine;
Checking all sources of information (incoming invoices, counters, data concerning equipment, etc.);
kõikide teabeallikate kontrollimine (sissetulevad arved, arvestid, andmetega seotud seadmed jm);
Checking the use of products (often the purchasing and sales departments are useful starting points);
toodete kasutamise kontrollimine (sageli on kasulik alustada ostu- ja müügiosakondadest);
Identifying key persons (management and workers).
otsustavate isikute kindlakstegemine (juhtkond ja töötajad).
Workers involved in all internal systems should be asked for input;
Küsitleda tuleb kõikidesse organisatsiooni sisesüsteemidesse kaasatud töötajaid;
Requesting information from subcontractors, who may have a significant influence on an organisation’s environmental performance;
teabe küsimine alltöövõtjatelt, kes võivad organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkusele olulist mõju avaldada;
Both direct and indirect environmental aspects must be taken into account, and the definitions below should be helpful in identifying these:
Arvesse tuleb võtta nii otseseid kui ka kaudseid keskkonnaaspekte ning järgmised määratlused peaksid nende kindlakstegemisel abiks olema:
‘ “direct environmental aspect” means an environmental aspect associated with activities, products and services of the organisation itself over which it has direct management control.’
„ „otsene keskkonnaaspekt” keskkonnaaspekt, mis on seotud organisatsiooni enda tegevuse, toodete ja teenustega, mida organisatsioon otseselt kontrollib”;
‘ “indirect environmental aspect” means an environmental aspect which can result from the interaction of an organisation with third parties and which can to a reasonable degree be influenced by an organisation.’
„ „kaudne keskkonnaaspekt” keskkonnaaspekt, mis võib tuleneda organisatsiooni kolmandate isikutega suhtlemisest ja mida organisatsioon saab mõjutada mõistlikul määral”.
It is essential to consider indirect aspects.
Kaudsete aspektide arvestamine on ülimalt oluline.
This applies both to the private and public sectors, so local authorities, service companies or financial institutions, for instance, need to extend their review beyond site aspects.
See kehtib nii era- kui ka avalikus sektoris ning seega peavad näiteks kohalikud ametiasutused, teenindusettevõtted ja finantsasutused minema oma ülevaates tegevuskohaga seotud aspektidest kaugemale.
Organisations must be able to show they have identified significant environmental aspects associated with their procurement procedures, and that they have addressed significant environmental impacts associated with these in their management system.
Organisatsioonid peavad suutma tõendada, et on kindlaks teinud oma hankemenetlusega seotud olulised keskkonnaaspektid ja et juhtimissüsteem hõlmab nende aspektidega seotud olulist keskkonnamõju.
Examples of direct and indirect aspects
Otseste ja kaudsete keskkonnamõjude näited
Direct aspects
Otsesed aspektid
Indirect aspects
Kaudsed aspektid
Air emissions
õhusaaste
Water emissions
veesaaste
Use of natural resources and raw materials
loodusvarade ja toorainete kasutamine
Local issues (noise, vibration, odours)
kohalikud probleemid (müra, vibratsioon, lõhnad)
Land use
maakasutus
Air emissions related to transport
veoga seotud õhusaaste
Risks of environmental accidents and emergency situations
keskkonnaavariide ja hädaolukordade ohud
Product life cycle related issues
toote olelusringiga seotud probleemid
Capital investment
kapitalimahutused
Administrative and planning decisions
haldamise ja kavandamisega seotud otsused
Environmental performance of contractors, subcontractors and suppliers
peatöövõtjate, alltöövõtjate ja tarnijate keskkonnategevuse tulemuslikkus
Choice and composition of services, e.g. transport, catering, etc.
teenuste valik ja koostis, nt vedu, toitlustusteenus jm
Direct environmental aspects have to include the related legal requirements and permit limits, e.g. if specific pollutants are bound to emission limit values or other requirements, those emissions should be considered as direct environmental aspects.
Otsesed keskkonnamõjud peavad hõlmama asjakohaseid õigusaktide nõudeid ja lubade piirmäärasid, nt kui konkreetsed saasteained on seotud heitkoguste piirmäärade või muude nõuetega, tuleks neid heitkoguseid käsitada otseste keskkonnaaspektidena.
Assessment of environmental aspects
Keskkonnaaspektide hindamine
The next step is to associate aspects with their effects or impacts on the environment.
Järgmine samm on seostada aspektid nende mõjuga keskkonnale.
Table 4 provides an example of such links.
Tabelis 4 on esitatud nende seoste näited.
Examples of environmental aspects and impacts
Keskkonnaaspektide ja -mõjude näited
Environmental aspect
Keskkonnaaspekt
Used oils for machinery
masinate kasutatud õlid
Carbon emissions of trucks and machinery
veokite ja masinate CO2-heide
Soil, water, air pollution
pinnase-, vee-, õhureostus
Greenhouse effect
kasvuhooneefekt
Air emissions, noise, vibration, etc., by construction machines
ehitusmasinate tekitatav õhusaaste, müra, vibratsioon jm
Noise, soil, water, air pollution
müra-, pinnase-, vee-, õhureostus
Land cover destruction
maakatte hävitamine
Biodiversity loss
bioloogilise mitmekesisuse vähenemine
Office services
Kontoriteenused
Use of materials such as paper, toner, etc.
materjalide, nt paberi, tooneri jm kasutamine
Electric power consumption (leading to indirect CO2 emissions)
elektrienergia tarbimine (mis toob kaasa kaudse CO2-heite)
Mixed municipal waste pollution
segaolmejäätmete tekitatav reostus
Waste water
heitvesi
Emission of volatile organic compounds
lenduvate orgaaniliste ühendite heide
Emission of ozone depleting substances
osoonikihti kahandavate ainete heide
Water pollution
veereostus
Photochemical ozone
osooni fotokeemiline teke
Ozone layer depletion
osoonikihi kahanemine
Once the aspects and their impacts have been identified, the next step is to conduct a detailed assessment of each to determine significant environmental aspects.
Pärast aspektide ja nende mõjude kindlakstegemist tuleb järgmise sammuna igaüht üksikasjalikult hinnata, et määratleda olulised keskkonnaaspektid.
‘ “Significant environmental aspect” means an environmental aspect that has or can have a significant environmental impact.’
„ „Oluline keskkonnaaspekt” keskkonnaaspekt, millel on või võib olla oluline mõju keskkonnale.”
The issues to consider when assessing significance are:
Olulisuse hindamisel tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid:
size, number, frequency and reversibility of the aspect or impact;
aspekti või mõju suurus, arv, sagedus või pöörduvus;
importance to stakeholders and employees of the organisation.
olulisus sidusrühmade ja organisatsiooni töötajate jaoks.
Based on these criteria, the organisation can draw up an internal procedure or use other tools to assess the significance of environmental aspects.
Nende kriteeriumide alusel võib organisatsioon kavandada sisemenetluse või kasutada keskkonnaaspektide olulisuse hindamiseks muid vahendeid.
Small and Medium-sized Enterprises (SMEs) will find that the EMAS SME toolkit [17] provides very useful information.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks pakub EMASi VKEde abivahend [17] väga kasulikku teavet.
In assessing the significance of environmental aspects, it is important to take into account not just normal operating conditions, but also start-up, shutdown and emergency conditions.
Keskkonnaaspektide olulisuse hindamisel on tähtis võtta lisaks tavalistele tegutsemistingimustele arvesse ka käivitamis- ja seiskamistingimusi ja hädaolukorra tingimusi.
Past, present and planned activities should all be considered.
Arvesse tuleks võtta varasemat, praegust ja kavandatavat tegevust.
For each environmental aspect, the corresponding impact should be rated according to:
Iga keskkonnaaspekti puhul tuleks hinnata tema mõju järgmiste tegurite alusel: