natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Coordinated research and innovation activities will improve the understanding and forecasting of climate and environmental change in a systemic and cross-sectoral perspective, reduce uncertainties, identify and assess vulnerabilities, risks, costs and opportunities, as well as expand the range and improve the effectiveness of societal and policy responses and solutions.
Meetmetega püütakse samuti parandada teadusuuringute ja innovatsiooni tutvustamist ja levitamist, et toetada poliitikakujundamist ja võimaldada ühiskonna kõigi tasandite osalejatel selles protsessis aktiivselt osaleda.
Innovation in these fields will provide opportunities for growth and jobs, as well as innovative options involving science, technology, the economy, society, policy and governance.
Nende valdkondade innovatsioon pakub võimalusi saavutada majanduskasv ning luua töökohti ja uuenduslikke lahendusi, mis hõlmavad teadust, tehnoloogiat, majandust, ühiskonda, poliitikat ja juhtimist.
For these reasons, European Innovation Partnerships on Water and Raw Materials have been launched.
Seetõttu käivitati vett ja tooraineid käsitlevad Euroopa innovatsioonipartnerlused.
Responsible eco-innovation may provide valuable new opportunities for growth and jobs.
Vastutustundlik ökoinnovatsioon võib pakkuda väärtuslikke uusi võimalusi saavutada majanduskasv ja luua töökohti.
Solutions developed through Union level action will counter key threats to industrial competitiveness and enable rapid uptake and replication across the single market and beyond.
Liidu tasandi meetmete abil väljatöötatud lahendused vastavad tööstuslikku konkurentsivõimet ähvardavatele peamistele ohtudele ning võimaldavad kiiret ülevõtmist ja järgimist kogu ühtselt turul ja sellest kaugemal.
This will enable the transition towards a green economy that takes into account the sustainable use of resources.
See teeb võimalikuks ülemineku keskkonnahoidlikule majandusele, milles võetakse arvesse ressursside jätkusuutlikku kasutamist.
The aim is to develop and assess innovative, cost-effective and sustainable adaptation and mitigation measures and strategies, targeting both CO2 and non-CO2 greenhouse gases and aerosols, and underlining both technological and non technological green solutions, through the generation of evidence for informed, early and effective action and the networking of the required competences.
Eesmärk on teadlikuks, varaseks ja tõhusaks tegutsemiseks vajalike andmete kogumise ning vajalike pädevuste ühendamise kaudu arendada ja hinnata uuenduslikke, kulutasuvaid ja jätkusuutlikke kohanemis- ja leevendamismeetmeid ja strateegiad, mis on suunatud nii CO2 kui ka muu kui CO2 kujul esinevatele kasvuhoonegaasidele ja aerosoolidele ning milles asetatakse rõhk nii tehnoloogilistele kui ka mittetehnoloogilistele keskkonnahoidlikele lahendustele.
Activities shall focus on improving the understanding of climate change and the risks associated with extreme events and abrupt climate-related changes with a view to providing reliable climate projections;
Tegevuse keskmes on: parandada kliimamuutuse ja äärmuslike sündmustega seotud riskide ning äkiliste kliimamuutuste mõistmist, eesmärgiga esitada usaldusväärseid kliimaprognoose;
and supporting mitigation policies and strategies, including studies that focus on impact from other sectoral policies.
ning toetada leevendamispoliitikat ja strateegiaid, sealhulgas uuringuid, mille keskmes on muude valdkondade poliitikate avaldatav mõju.
Protecting the environment, sustainably managing natural resources, water, biodiversity and ecosystems
Keskkonna kaitsmine, loodusvarade, vee, elurikkuse ja ökosüsteemide jätkusuutlik haldamine
The aim is to provide knowledge and tools for the management and protection of natural resources, in order to achieve a sustainable balance between limited resources and the present and future needs of society and the economy.
Eesmärk on pakkuda teadmisi ja vahendeid loodusressursside haldamiseks ja kaitsmiseks, millega jõutakse jätkusuutliku tasakaaluni piiratud ressursside ning ühiskonna ja majanduse praeguste ja tulevaste vajaduste vahel. Tegevuses keskendutakse järgmisele:
Ensuring the sustainable supply of non-energy and non-agricultural raw materials
Energia tootmiseks mittekasutatava ja mittepõllumajandusliku tooraine jätkusuutliku varu tagamine
The aim is to improve the knowledge base on raw materials and develop innovative solutions for the cost-effective, resource-efficient and environmentally friendly exploration, extraction, processing, use and re-use, recycling and recovery of raw materials and for their substitution by economically attractive and environmentally sustainable alternatives with a lower environmental impact, including closed-loop processes and systems.
Eesmärk on parandada teadmisi toorainetest ja töötada välja uuenduslikud lahendused toorainete kulutasuvaks, ressursitõhusaks ja keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks, töötlemiseks, kasutamiseks ja korduskasutamiseks, ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult atraktiivsete ja keskkonnasäästlike alternatiividega, mis avaldavad keskkonnale väiksemat mõju, muu hulgas suletud protsessid ja süsteemid.
Activities shall focus on improving the knowledge base on the availability of raw materials;
Tegevuses keskendutakse järgmisele:
The aim is to foster all forms of eco-innovation that enable the transition to a green economy.
Eesmärk on edendada kõiki ökoinnovatsiooni vorme, mis teevad võimalikuks ülemineku keskkonnahoidlikule majandusele.
Activities shall, inter alia, build upon and enhance those undertaken in the Eco-Innovation Programme and focus on strengthening eco-innovative technologies, processes, services and products, including exploring ways to reduce the quantities of raw materials in production and consumption, overcoming barriers in this context, and boosting their market uptake and replication, with special attention for SMEs;
Tegevused lähtuvad muu hulgas ökoinnovatsiooni programmi raames ettevõetud tegevustest ja laiendavad neid ning keskenduvad järgmisele: ökoinnovatsiooni tehnoloogia, protsesside, teenuste ja toodete tõhustamine, sealhulgas uurides võimalusi toormaterjalide koguste vähendamiseks tootmises ja tarbimises, ületades sellega seotud takistusi, ning nende turuletoomise ja ülevõtmise edendamine, pöörates erilist tähelepanu VKEdele;
supporting innovative policies, sustainable economic models and societal changes;
uuenduslike poliitikameetmete, jätkusuutlike majandusmudelite ja ühiskondlike muutuste toetamine;
The aim is to ensure the delivery of the long-term data and information required to address this challenge.
Eesmärk on tagada kõnealuse probleemi lahendamiseks vajalike pikkade aegribade ja teabe edastamine.
Activities shall focus on the capabilities, technologies and data infrastructures for Earth observation and monitoring from both remote sensing and in situ measurements that can continuously provide timely and accurate information and permit forecasts and projections.
Tegevuses keskendutakse nii Maa kaugseirena kui ka kohapeal teostatavateks mõõtmisteks ja jälgimiseks vajalikule suutlikkusele, tehnoloogiale ja andmeinfrastruktuurile, mis suudavad pakkuda pidevalt ajakohast ja täpset teavet ning võimaldavad teha prognoose.
Free, open and unrestricted access to interoperable data and information will be encouraged.
Soodustatakse tasuta, avatud ja piiranguteta juurdepääsu ristkasutatavatele andmetele ja teabele.
Activities shall help define future operational activities of the Copernicus programme and enhance the use of Copernicus data for research activities.
Tegevus aitab määratleda programmi Copernicus tegevusi tulevikus ning edendada Copernicuse andmete kasutamist teadusuuringutes.
The aim is to research into the strategies, methodologies and tools needed to enable a dynamic and sustainable cultural heritage in Europe in response to climate change.
Eesmärk on uurida strateegiaid, metoodikaid ja vahendeid, mis on vajalikud selleks, et võimaldada Euroopa dünaamilisel ja jätkusuutlikul kultuuripärandil kliimamuutustega toime tulla.
Cultural heritage in its diverse physical forms provides the living context for resilient communities responding to multivariate changes.
Kultuuripärand oma erinevates füüsilistes vormides on elukeskkonna osaks vastupanuvõimelistele kogukondadele, kes reageerivad mitmesugustele erinevatele muutustele.
Research in cultural heritage requires a multidisciplinary approach to improve the understanding of historical material.
Kultuuripärandi teadusuuringuteks on vaja valdkondadevahelist lähenemisviisi, et parandada ajalooliste materjalide mõistmist.
Activities shall focus on identifying resilience levels through observations, monitoring and modelling as well as provide for a better understanding on how communities perceive and respond to climate change and seismic and volcanic hazards.
Tegevusega püütakse kindlaks teha nende vastupidavus vaatluste, seire ja modelleerimise abil ning samuti aidata paremini mõista seda, kuidas ühiskond kliimamuutusi, maavärinaid ja vulkaaniohtusid tajub ja neile reageerib.
Europe In A Changing World - Inclusive, Innovative And Reflective Societies
Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond
The specific objective is to foster a greater understanding of Europe, provide solutions and support inclusive, innovative and reflective European societies in a context of unprecedented transformations and growing global interdependencies.
Erieesmärk on aidata Euroopat paremini mõista, pakkuda lahendusi ning toetada kaasavat, innovatiivset ja kaasa mõtlevat Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ja ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega.
Europe is confronted with major socio-economic challenges which significantly affect its common future.
Euroopal tuleb tulla toime pista suurte sotsiaal-majanduslike probleemidega, mis mõjutavad märkimisväärselt selle ühist tulevikku.
These include growing economic and cultural interdependencies, ageing and demographic change, social exclusion and poverty, integration and disintegration, inequalities and migration flows, a growing digital divide, fostering a culture of innovation and creativity in society and enterprises, and a decreasing sense of trust in democratic institutions and between citizens within and across borders.
Nende hulka kuuluvad: üha suurenev vastastikune majanduslik ja kulutuuriline sõltuvus, vananemine ja demograafilised muutused, sotsiaalne tõrjutus ja vaesus, lõimumine ja eraldumine, ebavõrdsus ja rändevood, suurenev digitaalne lõhe, innovatiivsuse ja loovuse edendamine ühiskonnas ja ettevõtetes ning usalduse vähenemine demokraatlike institutsioonide vastu ja kodanike vahel nii liikmesriikides kui ka piiriüleselt.
These challenges are enormous and they call for a common European approach, based upon shared scientific knowledge that social sciences and humanities, among others, can provide.
Nimetatud probleemid on tohutud ja nõuavad Euroopa ühist lähenemisviisi, mille aluseks on ühised teaduslikud teadmised, mida võivad muu hulgas anda sotsiaal- ja humanitaarteadused.
Significant inequalities persist in the Union both across countries and within them.
Liidus püsib märkimisväärne riikidevaheline ja riigisisene ebavõrdsus.
for instance, the gender pay gap in the Union remains at an average of 17,8 % in favour of men [23].
Samuti valitseb märkimisväärne sooline ebavõrdsus – näiteks sooline palgalõhe püsib Euroopa Liidus endiselt keskmiselt 17,8 % juures meeste kasuks [23].
In 2011, one in every six Union citizens (around 80 million people) was at risk of poverty.
2011. aastal ohustas iga kuuendat liidu kodanikku (umbes 80 miljonit inimest) vaesus.
Over the past two decades the poverty of young adults and families with children has risen.
Kahel viimasel kümnendil on suurenenud vaesus noorte täiskasvanute ja lastega perede hulgas.
The youth unemployment rate is above 20 %.
Noorte töötuse määr on üle 20 %.
150 million Europeans (some 25 %) have never used the internet and may never get sufficient digital literacy.
150 miljonit eurooplast (ligikaudu 25 %) ei ole kunagi kasutanud internetti ega pruugi kunagi omandada piisavat digitaalset kirjaoskust.
Political apathy and polarisation in elections has also risen, reflecting citizens' faltering trust in current political systems.
Suurenenud on ka poliitiline osavõtmatus ja valimiste polariseerumine, mis kajastab kodanike vankuma löönud usaldust praeguste poliitiliste süsteemide vastu.
These figures suggest that some social groups and communities are persistently left out of social and economic development and/or democratic politics.
Nendest näitajatest nähtub, et mõned ühiskonnarühmad ja kogukonnad jäetakse sotsiaalsest ja majanduslikust arengust ja/või demokraatlikust poliitikast pidevalt kõrvale.
These inequalities do not only stifle societal development but hamper the economies in the Union and reduce the research and innovation capacities within and across countries.
Selline ebavõrdsus mitte üksnes ei pidurda ühiskonna arengut, vaid kahjustab ka Euroopa Liidu majandust ning vähendab teadus- ja innovatsioonialast suutlikkust riikides ja riikide vahel.
A central challenge in addressing these inequalities will be the fostering of settings in which European, national and ethnic identities can coexist and be mutually enriching.
Peamine väljakutse nende ebavõrdsustega tegelemisel on tugevdada keskkonda, kus Euroopa, rahvuslikud ja etnilised identiteedid saaksid koos eksisteerida ja üksteist vastastikku rikastada.
Europe's productivity and economic growth rates have been relatively decreasing for four decades.
Euroopa tootlikkuse ja majanduse kasvumäärad on olnud viimasel neljal kümnendil languse teel.
Furthermore, its share of the global knowledge production and its innovation performance lead compared to key emerging economies such as Brazil and China are declining fast.
Peale selle väheneb kiiresti Euroopa osa ülemaailmses teadmiste loomises ja suutlikkus olla innovatsiooni valdkonnas juhtpositsioonil, kui võtta võrdluseks sellised peamised tärkava turumajandusega riigid nagu Brasiilia ja Hiina.
Although Europe has a strong research base, it needs to make this base a powerful asset for innovative goods and services.
Ehkki Euroopal on tugev teadusbaas, peab ta muutma selle baasi uuenduslike kaupade ja teenuste jaoks hinnaliseks varaks.
It is well-known that Europe needs to invest more in science and innovation and that it will also have to coordinate these investments better than in the past.
On hästi teada, et Euroopa peab rohkem investeerima teadusesse ja innovatsiooni ning et ta peab neid investeeringuid ka varasemast paremini kooskõlastama.
Since the financial crisis many economic and social inequalities in Europe have been aggravated even further, and the return of pre-crisis rates of economic growth seems a long way off for most of the Union.
Finantskriisi algusest saadik on majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus Euroopas veelgi süvenenud ning kriisieelsete majanduskasvumäärade uuesti saavutamist ei ole enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides niipea ette näha.
The current crisis also suggests that it is challenging to find solutions to crises that reflect the heterogeneity of Member States and their interests.
Praegune kriis on samuti näidanud, et raske on lahendada probleeme seoses kriisiga, mis peegeldab liikmesriikide ja nende huvide heterogeensust.
These challenges must be tackled together and in innovative and multi-disciplinary ways because they interact in complex and often unexpected ways.
Neid probleeme tuleb lahendada koos ning innovatiivsel ja multidistsiplinaarsel viisil, sest need mõjutavad üksteist keerulisel ja sageli ootamatul moel.
Innovation may lead to weakening inclusiveness, as can be seen, for instance, in the phenomena of digital divide or labour market segmentation.
Innovatsioon võib nõrgendada kaasatust, nagu on näha näiteks digitaalsest lõhest või tööturu killustatusest.
Social innovation and social trust are sometimes difficult to reconcile in policies, for instance in socially depressed areas in large cities in Europe.
Sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalset usaldust on näiteks sotsiaalselt muserdatud piirkondades ja Euroopa suurlinnades vahetevahel keeruline poliitikaga ühitada.
Besides, the conjunction of innovation and citizens' evolving demands also lead policymakers and economic and social actors to find new answers that ignore established boundaries between sectors, activities, goods or services.
Pealegi nõuab seos innovatsiooni ja kodanike üha suurenevate nõudmiste vahel juhtivatelt poliitikutelt, majandustegelastelt ja aktiivsetelt ühiskonnaliikmetelt uusi vastuseid, millega eiratakse sektorite, tegevuste, kaupade ja teenuste vahele tõmmatud piire.
Phenomena such as the growth of Internet, of the financial systems, of the ageing economy and of the ecological society abundantly show how it is necessary to think and respond to these issues across their dimensions of inclusiveness and innovation at the same time.
Sellised nähtused nagu interneti, finantssüsteemide, vananeva majanduse ja ökoloogiliselt mõtleva ühiskonna areng näitavad väga selgelt vajadust mõelda nendele küsimustele ja reageerida neile, võttes samal ajal arvesse nende kaasatuse ja innovatsiooni mõõdet.
The in-built complexity of these challenges and the evolutions of demands thus make it essential to develop innovative research and new smart technologies, processes and methods, social innovation mechanisms, coordinated actions and policies that will anticipate or influence major evolutions for Europe.
Kõnealuste probleemide loomuomase keerukuse ja nõudmiste arengu tõttu on oluline edendada innovatiivset teadustegevust ja uusi nutikaid tehnoloogiaid, protsesse ja meetodeid, sotsiaalse innovatsiooni mehhanisme ning kooskõlastatud meetmeid ja strateegiaid, millega on võimalik peamisi muutusi Euroopa jaoks ette näha või mõjutada.
It calls for a renewed understanding of determinants of innovation.
See nõuab uuendatud arusaama innovatsiooni teguritest.
In addition, it calls for understanding the underlying trends and impacts within these challenges and rediscovering or reinventing successful forms of solidarity, behaviour, coordination and creativity that make Europe distinctive in terms of inclusive, innovative and reflective societies compared to other regions of the world.
Lisaks nõuab see nende probleemide lahendamisele mõju avaldavate suundumuste ja tegurite mõistmist ning edukate solidaarsuse, käitumise, kooskõlastamise ja loovuse vormide taasavastamist või taasloomist, tänu millele kujuneks Euroopast teiste maailma piirkondadega võrreldes kaasava, innovatiivse ja kaasa mõtleva ühiskonna musternäidis.
It also requires a more strategic approach to cooperation with third countries, based on a deeper understanding of the Union's past and its current and future role as a global player.
See nõuab samuti strateegilisemat lähenemisviisi koostööle kolmandate riikidega, mis põhineb liidu mineviku ning praeguse ja tulevase ülemaailmse rolli sügavamal mõistmisel.
These challenges go beyond national borders and thus call for more complex comparative analyses to develop a base upon which national and European policies can be better understood.
Kõnealused probleemid ulatuvad riigipiiridest kaugemale ning nõuavad seetõttu keerukamat võrdlevat analüüsi, et luua alus riiklike ja üleeuroopaliste tegevuspoliitikate paremaks mõistmiseks.
Such comparative analyses should address mobility (of people, goods, services and capital but also of competences, knowledge and ideas) and forms of institutional cooperation, intercultural interactions and international cooperation.
Sellise võrdleva analüüsi käigus tuleks tegeleda liikuvuse (inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali, ent ka pädevuse, teadmiste ja ideede liikuvuse) ning institutsioonidevahelise koostöö, kultuuride vastastikuse mõju ja rahvusvahelise koostöö vormidega.
If these challenges are not better understood and anticipated, forces of globalisation also push European countries to compete with each other rather than cooperate, thus accentuating differences in Europe rather than commonalities and a right balance between cooperation and competition.
Kui neid probleeme ei mõisteta ega nähta ette paremini, sunnivad üleilmastumise jõud Euroopa riike koostöö asemel omavahel konkureerima, millega rõhutatakse pigem Euroopas esinevaid erinevusi kui ühiseid jooni ning õiget tasakaalu koostöö ja konkurentsi vahel.
Addressing such critical issues, including socio-economic challenges, only at national level, carries the danger of inefficient use of resources, externalisation of problems to other European and non-European countries and the accentuation of social, economic and political tensions that may directly affect the aims of the Treaties regarding its values, in particular Title I of the Treaty on European Union.
Selliste oluliste probleemide, sealhulgas sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisega vaid liikmesriigi tasandil kaasneb oht kasutada ressursse ebatõhusalt, laiendada probleeme teistele Euroopa ja väljaspool Euroopat asuvatele riikidele ning suurendada sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi pingeid, millel võib olla otsene mõju aluslepingute eesmärkidele, eelkõige lepingu I jaotises sätestatud väärtustele.
In order to understand, analyse and build inclusive, innovative and reflective societies, Europe requires a response which unfolds the potential of shared ideas for the European future to create new knowledge, technologies and capabilities.
Selleks et mõista, analüüsida ja üles ehitada kaasavat, innovatiivset ja kaasa mõtlevat ühiskonda, vajab Euroopa lahendust, mis avaks jagatud ideede potentsiaali, et Euroopa saaks tulevikus luua uusi teadmisi, tehnoloogiaid ja võimeid.
The concept of inclusive societies acknowledges the diversity in culture, regions and socio-economic settings as a European strength.
Kaasava ühiskonna mõiste tunnistab, et kultuuride, piirkondade ja sotsiaal-majanduslike tingimuste mitmekesisuses seisneb Euroopa tugevus.
Turning European diversity into a source of innovation and development is needed.
Euroopa mitmekesisus on vaja muuta innovatsiooni ja arengu allikaks.
Such endeavour will help Europe tackle its challenges not only internally but also as a global player on the international scene.
Niisugused püüdlused aitavad Euroopal lahendada oma probleeme mitte üksnes liidusiseselt, vaid ka maailmaareenil tegutsedes.
This, in turn, will also help Member States benefit from experiences elsewhere and allow them to better define their own specific actions corresponding to their respective contexts.
See omakorda aitab liikmesriikidel õppida ka mujal saadud kogemustest ja võimaldab neil määratleda paremini oma konkreetsed meetmed, mis on vastavuses riigis valitseva olukorraga.
Fostering new modes of cooperation between countries within the Union and worldwide, as well as across relevant research and innovation communities, will therefore be a central task under this societal challenge.
Seetõttu on kõnealuse ühiskondliku väljakutse lahendamisel keskseks ülesandeks edendada liikmesriikide vahel ja kogu maailmas, ent ka asjaomaste teadus- ja innovaatikakogukondade vahel uusi koostöövorme.
Supporting social and technological innovation processes, encouraging smart and participatory public administration, as well as informing and promoting evidence-based policy making will be systematically pursued in order to enhance the relevance of all these activities for policymakers, social and economic actors, and citizens.
Järjekindlalt püüeldakse sotsiaalsete ja tehnoloogiliste innovatsiooniprotsesside toetamise, nutika ja kaasava avaliku halduse soodustamise ning samuti tõenditepõhisest poliitikakujundamisest teavitamise ja selle edendamise poole, et suurendada kõikide nende tegevuste tähtsust poliitikute, majandustegelaste, aktiivsete ühiskonnaliikmete ja kodanike silmis.
Research and innovation will be a precondition for the competitiveness of European businesses and services with particular attention to sustainability, advancing education, increasing employment, and reducing poverty.
Teadusuuringud ja innovatsioon on tulevikus Euroopa ettevõtete ja teenuste konkurentsivõime eeltingimuseks ning erilist tähelepanu tuleb pöörata jätkusuutlikkusele, hariduse edendamisele, tööhõive suurendamisele ja vaesuse vähendamisele.