natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Calls on the Commission to finalise the closure of the 2000-2006 programming period duly taking into account the Court of Auditors’ observations and to report to Parliament on how the Commission will ensure legality and regularity in the process;
kutsub komisjoni üles viima kontrollikoja tähelepanekuid arvestades 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi lõpetamine nõuetekohaselt lõpuni ja esitama Euroopa Parlamendile aruande selle kohta, kuidas komisjon tagab protsessi seaduslikkuse ja korrektsuse;
Calls on the Commission, furthermore, to take into account the lessons learned from the Court of Auditor’s report and to monitor the implementation of structural actions for the 2007-2013 period and to bear in mind the Court of Auditors’ observations in the discussions on the future structural actions for the period 2014-2020;
kutsub komisjoni ühtlasi üles arvestama kontrollikoja aruandest saadud õppetunde ja jälgima 2007.–2013. aasta programmiperioodi struktuurimeetmete rakendamist ning pidama aruteludes aastaid 2014–2020 hõlmavate tulevaste struktuurimeetmete üle kontrollikoja tähelepanekuid silmas;
Believes strongly that the Commission should deepen its involvement in the Structural Funds scrutiny process by further assisting and supervising Member States’ management and certifying authorities as well as the winding-up bodies, throughout all phases of implementation and verification, in order to ensure an even more efficient and less time and resource consuming process;
on kindlalt seisukohal, et komisjon peaks struktuurifondide järelevalves põhjalikumalt osalema, abistades ja kontrollides liikmesriikide haldus- ja sertifitseerimisasutusi, samuti toetuse lõpetamisega tegelevaid asutusi rakendamise ja kontrolli kõikides etappides, et tagada veelgi tõhusam ning vähem aega ja ressursse nõudev protsess;
Part VIII
VIII osa.
Special Report No 4/2012 of the Court of Auditors entitled ‘Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment?’
Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2012 „Kas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering?”
Welcomes the Court of Auditors’ report and notes its deprecatory appraisal of the performance of both the Commission and the Member States with regard to the effectiveness and cost-efficiency of fund spending in the field of co-financed seaport projects;
avaldab heameelt kontrollikoja aruande üle ja märgib selle negatiivset hinnangut nii komisjoni kui ka liikmesriikide tegevusele seoses vahendite kasutamise tõhususe ja kulutasuvusega kaasrahastatud meresadamate projektide valdkonnas;
Welcomes the Commission’s endorsement of the majority of the Court of Auditors’ recommendations;
avaldab heameelt, et komisjon toetab enamikku kontrollikoja soovitustest;
Considers the majority of actions undertaken by the Commission in order to prevent future shortcomings of the sort revealed by the report to be capable of achieving the goal of more effective and more cost-efficient spending;
leiab, et enamiku komisjoni võetud meetmetega, mille eesmärgiks oli vältida selliseid tulevasi puudujääke, mis olid aruandes esile toodud, on võimalik saavutada tõhusama ja kulutasuvama rahastamise eesmärk;
Considers, however, that further action by the Commission is necessary;
on siiski seisukohal, et komisjonil on vaja võtta edasisi meetmeid;
Findings
Auditileiud
Is concerned about the fact that:
tunneb muret asjaolu üle, et
out of 27 projects examined, four were not completed by the time the report was concluded, with two projects still unfinished by January 2012,
27 uuritud projektist neli ei olnud aruande koostamise ajaks lõpetatud ning kaks projekti olid 2012. aasta jaanuariks endiselt lõpetamata;
administrative procedures for the delivery of building authorisations and permits were often long and burdensome and in some cases caused delays and additional expenditure,
haldusmenetlused ehituslubade saamiseks olid tihti aeganõudvad ja keerukad ning põhjustasid mõnel juhul viivitusi ning lisakulusid;
two projects had objectives that were in line with neither transport policy nor the description in the operational programme under which they had been funded;
kahe projekti eesmärgid ei olnud kooskõlas ei transpordipoliitika ega rakenduskavadega, mille raames neid rahastati;
Notes that:
märgib, et:
by the time the report was concluded, four projects were not in use despite completion, but are in use now,
aruande koostamise ajaks ei olnud neli projekti vaatamata valmisolekule kasutuses, kuid on nüüdseks kasutuses;
none of the regions had a long-term port development plan;
ühelgi piirkonnal ei olnud pikaajalist sadamate arengukava;
however, such plans were not a condition of funding;
sellised kavad ei olnud siiski rahastamise tingimuseks;
Agrees with the Commission that the results and impact of investment in transport infrastructure is not always tangible immediately after construction work has been finished, since they take some time to materialise;
nõustub komisjoniga, et transpordi infrastruktuuri rahastamise tulemused ja mõju ei ole alati vahetult pärast ehitustööde lõpetamist käegakatsutavad, kuna nad vajavad realiseerumiseks aega;
Concludes that:
järeldab, et
the Commission does not receive enough information on the progress of projects, since the information available did not lead to action to remedy the projects’ weaknesses,
komisjon ei saa piisavalt teavet projektide edusammude kohta, kuna kättesaadav teave ei viinud meetmete võtmiseni puuduste parandamiseks;
the guidance notes and training seminars provided by the Commission were not in themselves enough to raise awareness of the principles of sound financial management sufficiently,
komisjoni pakutud suunistest ja koolitusseminaridest iseenesest ei piisanud, et suurendada teadlikkust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohta;
dry-dock facilities for special constructions are not in line with the objectives of the TEN-T guidelines even if they can be used for maintenance, since they do not fulfil any of the ‘Specifications for projects of common interest relating to the seaport network’ as defined under Section 5(2)(III) of Annex II of Decision No 1692/96/EC of the European Parliament and of the Council [26], as amended by Decision No 1346/2001/EC of the European Parliament and the Council [27];Recommendations of the Court of Auditors
kuna jahisadamad võimaldavad juurdepääsu ainule väiksele osale elanikkonnast, ei saa neid pidada vahendiks, mis parandavad ühendust saartega, ning seega ei ole nende ehitamine kooskõlas transpordipoliitikaga, v.a juhul, kui väikelaevu kasutatakse regulaarseks transpordiks saarte vahel ning jahisadama ehitamine parandaks kogu elanikkonna transpordivõimalusi; erikonstruktsioonidele rajatud kaid ei ole kooskõlas üleeuroopaliste transpordivõrkude suuniste eesmärkidega, isegi juhul, kui neid kasutatakse hooldustöödeks, kuna nad ei täida ühtegi nõuet, mis on esitatud meresadamavõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide spetsifikaatides, nagu need on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ [26] (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1346/2001/EÜ) [27] II lisa 5. jao 2. punkti alapunktis III;Kontrollikoja soovitused
Endorses the Court of Auditors’ recommendations that the Commission should:
toetab kontrollikoja soovitusi, mille kohaselt peaks komisjon
work towards making the existence of a comprehensive long-term port development strategy a condition of cohesion policy aid for seaport infrastructures,
töötama selles suunas, et seada Ühtekuuluvusfondist meresadamatele antava toetuse tingimuseks, et sadamate jaoks on koostatud põhjalik arengustrateegia;
carry out on-the-spot visits on effectiveness issues during construction,
tegema ehitustööde ajal kohapealseid külastusi tõhususe kontrollimiseks;
carry out ex post checks on the use and performance of co-financed infrastructures on a risk basis,
tegema riskipõhiseid järelkontrolle kaasrahastatud infrastruktuuride kasutamise ja tulemuslikkuse kohta;
strengthen the assessment procedure for major projects and Cohesion Fund projects in order to improve the detection of serious weaknesses and the taking of appropriate action to remedy them,
tugevdama suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hindamismenetlusi, mis parandaksid tõsiste puuduste avastamist ja nende kõrvaldamiseks võetavate asjakohaste meetmete rakendamist;
work towards the introduction of the principle that Union funding is conditional upon results,
astuma samme, et kehtestada põhimõte, mille kohaselt sõltub liidupoolne rahastamine tulemustest;
encourage the use of result and impact indicators by the managing authorities;
julgustama korraldusasutusi kasutama tulemus- ja mõjunäitajaid;
Acknowledges favourably that the Commission has:
tunnustab, et komisjon on
proposed an ex ante conditionality to ensure the existence of long-term strategic planning prior to any funding decision for the 2014–2020 cohesion policy framework,
pakkunud välja eeltingimuse, millega tagatakse, et enne mis tahes rahastamisotsuse vastuvõtmist 2014.-2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika raamistikus on läbi viidud pikaajaline strateegiline kavandamine;
introduced on-the-spot project visits and organised technical meetings with the relevant authorities,
kehtestanud projektide kohapealse kontrolli ning korraldanud tehnilised kohtumised asjaomaste asutustega;
started implementing closure audits for projects co-financed by the ERDF and the Cohesion Fund during the 2000-2006 programming period, selected on a risk basis,
algatanud Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 2000.–2006. aasta programmitöö perioodil kaasrahastatud projektide riskipõhiste lõppauditite läbiviimise;
strengthened the decision-making procedure in the 2007-2012 period by introducing standardisation of the decision-making procedure for major projects, standardised application forms, and compulsory consultation of the relevant departments in the Commission, and by establishing the JASPERS initiative (Joint Assistance to Support Projects in European Regions), which should enable Member States to submit better applications,
tugevdanud aastatel 2007–2012 otsustamismenetlust, kehtestades suurprojektide otsustamismenetluse standardimise, standardiseeritud taotlusvormid ja kohustusliku konsulteerimise komisjoni asjaomaste osakondadega ning luues algatuse JASPERS (Ühine abi projektide toetuseks Euroopa piirkondades), mis peaks aitama liikmesriikidel esitada paremaid taotlusi;
developed a performance audit framework which is intended to form the basis for a first set of targeted audits to be carried out from 2012 on, and called for a performance framework in its proposal for the 2014-2020 cohesion policy framework, which would include the Commission’s right to suspend payments in cases where the shortfall from achievement of set milestones or targets is significant;
töötanud välja tulemusauditite raamistiku, mis peaks looma aluse esimestele audititele, mis viiakse läbi alates 2012. aastast, ning nõudnud oma ettepanekus tulemusraamistiku kehtestamist 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika raamistikus, millega kaasneks komisjoni õigus peatada maksed juhtudel, kus sätestatud vahe-eesmärkide või eesmärkide saavutamisest on oluliselt maha jäädud;
Further recommendations
Edasised soovitused
fully endorse the Court of Auditors’ recommendations to use result and impact indicators not only at priority level, but – with a scope appropriate to the possible impact of a single project – also at project level,
toetada täielikult kontrollikoja soovitusi kasutada tulemus- ja mõjunäitajaid mitte ainult prioriteedi tasandil, vaid üksiku projekti võimalikule mõjule vastavas mahus ka projekti tasandil;
introduce an arrangement whereby assessment of the results and impact of investment in transport infrastructure is carried out after completion of the construction work, at a time when its results and impact can be expected to have become apparent,
kehtestada kord, mille kohaselt hinnatakse transpordi infrastruktuuri suunatud investeeringu tulemusi ja mõju pärast ehitustööde lõppu, mil selle tulemused ja mõju on eeldatavasti nähtavaks muutunud;
carry out an analysis comparing the average completion time and the quality of administrative procedures across the Member States in cases of comparable co-funded projects, in order to recommend the implementation of best practice,
teostada analüüs, milles võrreldakse liikmesriikide haldusmenetluste keskmist kestust ja kvaliteeti võrreldavate kaasrahastatud projektide puhul, et soovitada parimate tavade rakendamist;
take into consideration the fact that shortfalls from the achievement of set milestones are not always the result of mismanagement, and exclude in its proposal for a performance framework the refusal of funds in cases where the failure of investments to produce the desired results could not have been prevented and/or could not have been foreseen from an ex ante perspective,
võtta arvesse asjaolu, et puudujäägid kehtestatud vahe-eesmärkide saavutamises ei ole alati puuduliku korraldamise tulemus, ning jätta oma tulemusraamistikku käsitlevast ettepanekust välja rahastamisest keeldumine juhtudel, kus olukorda, kus investeeringutega ei saavutatud soovitud tulemusi, ei oleks saanud ennetada ja/või ette näha;
increase the amount of information available about the progress of projects, and demand remedies for discovered shortcomings as a prerequisite for further funding;
suurendada kättesaadava teabe hulka projektide edusammude kohta ning nõuda meetmeid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks edasise rahastamise eeltingimusena;
notes that a lack of information on project implementation is intolerable,
teabe puudumine projekti rakendamise kohta ei ole vastuvõetav;
carry out analyses of the effectiveness of the training seminars and guidance notes intended to raise awareness of the principles of sound financial management,
analüüsida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest teavitavate koolitusseminaride ja suuniste tõhusust;
propose changes to the legal provisions to allow a more effective advisory role in monitoring committees, and carry out an analysis investigating the efficacy of the aforementioned ‘other tools’ intended to influence effective spending;
teha ettepanekuid õiguslike sätete muutmiseks, et võimaldada tõhusam nõuandev roll seirekomisjonides, ning teha analüüs, milles uuritakse eelnimetatud muude vahendite tulemuslikkust tõhusa rahastamise saavutamisel;
Part IX
IX osa.
Special Report No 5/2012 of the Court of Auditors entitled ‘The Common External Relations Information System (CRIS)’
Kontrollikoja eriaruanne nr 5/2012 „Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)”
Welcomes the Court of Auditors’ Special Report No 5/2012 as it provides Parliament, as the supervisory and discharge authority, with information about the execution of the budget;
on rahul kontrollikoja eriaruandega nr 5/2012, sest see annab Euroopa Parlamendile kui järelevalve ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teavet eelarve täitmise kohta;
Is pleased with the Court of Auditors’ overall opinion that ‘CRIS is mostly effective in responding to the Commission’s information needs in the field of external actions’ (point (75); is concerned, however, about some critical shortcomings detected in the report;
on rahul kontrollikoja üldise järeldusega, mille kohaselt „CRIS rahuldab enamasti mõjusalt komisjoni teabevajadused välistegevuse valdkonnas” (punkt 75); on aga mures aruandes osutatud teatavate tõsiste puudujääkide pärast;
Calls on the Commission to define the role of CRIS and its objectives, as they have not been updated since the system became operational in 2002, in spite of the numerous changes to its content;
kutsub komisjoni üles määratlema CRISi rolli ja eesmärgid, mida ei ole ajakohastatud pärast seda, kui süsteem 2002. aastal kasutusele võeti – hoolimata asjaolust, et süsteemi sisu on vahepeal paljuski muutunud;
Endorses all recommendations of the Court of Auditors;
kiidab heaks kõik kontrollikoja soovitused;
calls on the Commission to implement them as soon as possible in order to remedy persisting weaknesses;
palub komisjonil need soovitused võimalikult kiiresti ellu viia, et puudused likvideerida;
Stresses that any change in the role and modification of CRIS should reflect the new challenges of the Union’s external policy introduced by the Treaty on Functioning of the European Union, resulting in better quality and improved coherence of data;
rõhutab, et mis tahes CRISi rolli muutmine või CRISi teisendamine peaks olema kooskõlas liidu välispoliitika uute, Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevate ülesannetega, et saavutada andmete parem kvaliteet ja sidusus;
Emphasises the need to adapt the reporting functions of CRIS to the competences of Parliament in the fields of external policy and budgetary control;
rõhutab vajadust kohandada CRISi aruandlusfunktsioonid Euroopa Parlamendi pädevusega välispoliitika ja eelarvekontrolli valdkonnas;
Considers Recommendation 1, namely that the intended role of CRIS as an information system should be set out, notably with regard to the Commission’s accrual based accounting system (ABAC), to be of prime importance;
peab kõige olulisemaks 1. soovitust, mille kohaselt on vaja määratleda CRISi kui infosüsteemi soovitud roll ja eriti selle seos komisjoni tekkepõhise arvestussüsteemiga (ABAC);
Considers that an improvement in data integrity between CRIS and ABAC is imperative in order to report on the Union’s external activities in a coherent, transparent, updated and reliable manner;
on seisukohal, et liidu välistegevust puudutava sidusa, läbipaistva, ajakohastatud ja usaldusväärse aruandluse saavutamiseks tuleb täiustada andmeterviklust CRISi ja ABACi vahel;
stresses that a duplication of ABAC functions in CRIS should be avoided;
rõhutab, et ABACi funktsioonide kordamist CRISis tuleks vältida;
Is worried about the following observations by the Court of Auditors with regard to the efficiency and effectiveness of CRIS:
on mures kontrollikoja järgmiste tähelepanekute pärast, mis puudutavad CRISi tõhusust ja mõjusust:
CRIS’s role with regard to ABAC was not adequately defined, which has caused duplication of functions (points 34 and 35) and calls into doubt the added value of encoding financial transactions in CRIS in general (point (35),
CRISi roll ABACis ei ole asjakohaselt määratletud, mistõttu on osa funktsioone dubleeritud (punktid 34 ja 35) ning pole selge, millist lisandväärtust pakub praktika kodeerida finantstehinguid endiselt CRISis (punkt 35);
information coming from CRIS can be unreliable (points 39 to 41, 49 to 52 and 54 to 56) and sometimes require additional manual adjustments (Commission’s reply to point (52) because of data coding weaknesses (points 38 to 41) or missing and invalid data records (points 49 to 51, 54 and 55),
CRISist saadav teave võib olla ebausaldusväärne (punktid 39–41, 49–52 ja 54–56) ning mõnikord tuleb seda käsitsi parandada (komisjoni vastus punktile 52), sest esineb puudujääke andmekodeerimises (punktid 38–41), puuduvaid kirjeid ja kehtetuid kirjeid (punktid 49–51, 54 ja 55);
substantive delays in recording information (invoices and audit reports) in CRIS occurred (point (57),
andmete (arvete ja auditiaruannete) registreerimisel CRISis on esinenud märkimisväärseid viivitusi (punkt 57);
the user-friendliness of CRIS remains the most urgent shortcoming (point 43 and figure 3);
CRISi kõige kiireloomulisem probleem on endiselt kasutajasõbralikkus (punkt 43 ja joonis 3);
Is concerned that because of those weaknesses, information provided to Parliament as discharge authority may be unreliable (e.g. point 39 concerns expenditure broken down by country);
on mures selle pärast, et nende puuduste tõttu võib Euroopa Parlamendile kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile esitatud teave olla ebausaldusväärne (nt punkt 39 puudutab makseid riikide lõikes);
acknowledges the Commission’s efforts undertaken so far (in particular, the Commission’s replies to points 35, 52 and 54);
võtab teadmiseks komisjoni seni tehtud jõupingutused (eelkõige komisjoni vastused punktidele 35, 52 ja 54);
calls, nevertheless, on the Commission to remedy those weaknesses as quickly as possible to ensure the sound financial management of CRIS;
nõuab siiski, et komisjon need puudused võimalikult kiiresti kõrvaldaks, et tagada CRISi usaldusväärne finantsjuhtimine;
suggests that particular attention be paid to avoiding duplication of functions as this is inefficient and risks erroneous data entries;
on seisukohal, et eriti oluliseks tuleb pidada funktsioonide dubleerimise vältimist, sest see on ebatõhus ja võib põhjustada kirjete ebaõigsust;
Notes, furthermore, that the functionality of CRIS should be updated in order to provide aggregated information on beneficiary countries, policy areas and financial instruments, which is currently difficult or even impossible;
märgib samuti, et tuleks ajakohastada CRISi funktsioone, et esitada kokkuvõtlikku teavet abi saavate riikide, poliitikavaldkondade ja rahastamisvahendite kohta, mis on praegu raske kui mitte võimatu;
underlines the need to improve the efficiency and effectiveness of the system for the operators through the rationalisation and consolidation of data coding;
rõhutab, et süsteemi tõhusust ja tulemuslikkust tuleb osaliste jaoks parandada andmekodeerimise ratsionaliseerimise ja konsolideerimise abil;
Notes the Court of Auditors’ explanations regarding the lack of any cost analysis for CRIS, which is due to an audit being carried out to analyse CRIS’s ability to provide the Commission with the information needed and not to study its administrative expenditure;
võtab teadmiseks kontrollikoja selgitused CRISi kuluanalüüsi puudumise kohta, mis tuleneb sellest, et auditi eesmärk oli analüüsida CRISi suutlikkust rahuldada komisjoni teabevajadused, mitte selle halduskulusid;
regrets, however, the lack of information on CRIS’s cost-effectiveness;
peab siiski kahetsusväärseks, et puudub teave CRISi kulutõhususe kohta;
Regrets the lack of a clear long-term strategy establishing CRIS’s objectives and functioning at its inception, which has ultimately led to a proliferation of tasks without any coherent vision;
peab kahetsusväärseks, et CRISi loomise ajal ei koostatud selget pikaajalist strateegiat, kus oleks kindlaks määratud süsteemi eesmärgid ja toimimispõhimõtted, sest strateegia puudumine on kaasa toonud CRISi ülesannete lisandumise ilma konkreetse visioonita;
Stresses that CRIS should have a standard mechanism for layering the confidentiality of data and users’ access rights;
rõhutab, et CRIS peaks hõlmama standardset mehhanismi andmete konfidentsiaalsuse ja kasutajate juurdepääsuõiguste diferentseerimiseks;
believes that such a mechanism should be established in order to ensure adequate confidentiality and data integrity;
on seisukohal, et selline mehhanism tuleks luua, et tagada piisav konfidentsiaalsus ja andmeterviklus;
Is concerned about the insufficient security of the system;
tunneb muret selle pärast, et süsteem ei ole piisavalt turvaline;
notes, furthermore, that the definition of responsibilities in the sphere of security remains undefined and unclear, resulting in serious risk to the safety of data;
märgib samuti, et julgeolekuvaldkonna vastutusalade määratlemine on endiselt ebaselge, mis andmekaitse seisukohalt kujutab endast tõsist turvariski;
emphasises that data must be fully compliant with Development Assistance Committee (DAC) criteria;
toonitab, et andmed peavad täielikult vastama OECD arenguabi komitee kriteeriumidele;
Reminds the Commission of the importance of complying with data protection rules;
tuletab komisjonile meelde andmekaitse-eeskirjade järgimise olulisust;
criticises the fact that notifications to the Data Protection Officer did not explicitly cover CVs attached to records in CRIS (point (74);
märgib kriitiliselt, et andmekaitseametnikule saadetud teated ei puudutanud otseselt CRISi kirjetele lisatud elulookirjeldusi (punkt 74);
Calls on the Commission to address all shortcomings and recommendations presented by Parliament and the Court of Auditors without further delay;
kutsub komisjoni üles viivitamata tegelema kõikide puuduste ja soovitustega, mille Euroopa Parlament ja kontrollikoda välja tõid;
Part X
X osa.