natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CLIMATE ACTION, ENVIRONMENT, RESOURCE EFFICIENCY AND RAW MATERIALS
KLIIMAMEETMED, KESKKOND, RESSURSITÕHUSUS JA TOORAINED
Fighting and adapting to climate change
Kliimamuutuste vastu võitlemine ja nendega kohanemine
Current CO2 concentrations in the atmosphere are close to 40 % higher than those at the start of the industrial revolution and at the highest levels experienced in the last 2 million years.
Praegune CO2-kontsentratsioon atmosfääris on peaaegu 40 % kõrgem kui tööstusrevolutsiooni alguses ning viimase kahe miljoni aasta kõrgeimal tasemel.
Non-CO2 greenhouse gases also contribute to climate change and are playing an increasingly significant role.
Muudel kasvuhoonegaasidel kui CO2 on samuti oma osa kliimamuutustes ning see suureneb pidevalt.
Without decisive action, climate change could cost the world at least 5 % of GDP each year, and up to 20 % under some scenarios.
Kui otsustavaid meetmeid ei võeta, võivad kliimamuutustest tingitud kulud moodustada vähemalt 5 % maailma aastasest SKPst ning mõne stsenaariumi kohaselt kuni 20 %.
In contrast, with early and effective action the net costs could be limited to around 1 % of GDP per year.
Kui aga varakult võetakse tõhusad meetmed, võiksid netokulud piirduda umbes 1 %ga SKPst aastas.
Meeting the 2 °C target and avoiding the worst impacts of climate change will require developed countries to cut greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
C eesmärgi saavutamiseks ja kliimamuutuste halvimate tagajärgede vältimiseks tuleb arenenud riikidel 2050. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemetega.
The aim of this activity is therefore to develop and assess innovative, cost-effective and sustainable adaptation and mitigation measures and strategies, targeting both CO2 and non-CO2 greenhouse gases and aerosols, and underlining both technological and non-technological green solutions, through the generation of evidence for informed, early and effective action and the networking of the required competences.
Eesmärk on teadlikuks, varaseks ja tõhusaks tegutsemiseks vajalike andmete kogumise ning vajalike pädevuste ühendamise kaudu arendada ja hinnata uuenduslikke, kulutasuvaid ja jätkusuutlikke kohanemis- ja leevendamismeetmeid ja strateegiaid, mis on suunatud nii CO2 kui ka muu kui CO2 kujul esinevatele kasvuhoonegaasidele ja aerosoolidele ning milles asetatakse rõhk nii tehnoloogilistele kui ka mittetehnoloogilistele keskkonnahoidlikele lahendustele.
To achieve this, research and innovation will focus on the following:
Selle saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja innovatsioonis järgmisele.
Improving the understanding of climate change and the provision of reliable climate projections
Kliimamuutuste parem mõistmine ning usaldusväärsete kliimaprognooside tegemine
Better understanding of the causes and evolution of climate change and more accurate climate projections are crucial for the society to protect lives, goods and infrastructures and ensure effective decision making and adequate mitigation and adaptation options.
Parem arusaamine kliimamuutuste põhjustest ja arengust ning täpsemad kliimaprognoosid on ühiskonnas olulise tähtsusega, et tagada elu, kaupade ja infrastruktuuride kaitse, otsuste tegemise tõhusus ning piisavad valikud kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks.
It is essential to further improve the scientific knowledge base of climate drivers, processes, mechanisms, feedbacks and thresholds associated with the functioning of terrestrial, marine and polar ecosystems and the atmosphere.
On oluline suurendada teaduslikku teadmusbaasi kliimat mõjutavate tegurite, protsesside, mehhanismide, tagasiside ja piirmäärade kohta seoses maismaa, mere- ja polaarökosüsteemide ja atmosfääri toimimisega.
Improved understanding will also allow more accurate detection of climate change and attribution to natural and anthropogenic causal factors.
Parem arusaamine võimaldab ka kliimamuutusi täpsemalt tuvastada ning leida nende looduslikud ja inimtekkelised põhjused.
Improved reliability of climate projections and predictions at pertinent temporal and spatial scales will be supported via the improvement of measurements and via the development of more accurate scenarios and models, including fully coupled Earth-system models taking into account paleoclimate history.
Kliimaprognooside suuremat usaldusväärsust asjakohaste aja- ja ruumiskaalade alusel toetatakse mõõtmiste parandamise ning täpsemate stsenaariumide ja mudelite väljatöötamisega, sealhulgas täielikult ühtsete Maa süsteemi mudelitega, milles võetakse arvesse paleoklimaatilist ajalugu.
Assessing impacts and vulnerabilities and developing innovative cost-effective adaptation, risk prevention and management measures
Mõju ja nõrkade kohtade hindamine, uuenduslike kulutasuvate kohanemis-, riskiennetus- ja juhtimismeetmete väljatöötamine
There is incomplete knowledge on the ability of society, economy and ecosystems to adapt to climate change.
Teadmised ühiskonna, majanduse ja ökosüsteemide võimete kohta kliimamuutustega kohanemiseks ei ole täielikud.
Effective, equitable and socially acceptable measures towards a climate-resilient environment, economy and society require the integrated analysis of current and future impacts, vulnerabilities, population exposure, risks and their management, second order effects such as migration and conflicts, costs and opportunities associated with climate change and variability, taking into account extreme events and related climate-induced hazards and their recurrence.
Kliimamuutustele vastupanuvõimelise keskkonna, majanduse ja ühiskonnaga seotud tõhusad, tasakaalustatud ja sotsiaalselt vastuvõetavad meetmed vajavad kliimamuutustest ja kliimatingimuste varieerumisest tulenevate praeguste ja tulevaste mõjude, nõrkuste, elanikkonna kokkupuudete, riskide ja nende juhtimise, teiseste mõjude, näiteks rände ja konfliktide mõjude, kulude ning võimaluste integreeritud analüüsi, võttes arvesse äärmuslikke sündmusi ja nendega seotud, kliimast tulenevaid ohte ning nende kordumise võimalust.
This analysis will also be developed on the adverse impacts of climate change on biodiversity, ecosystems and ecosystem services, water resources, infrastructures and economic and natural assets.
Kõnealusel viisil analüüsitakse ka kliimamuutuste negatiivset mõju elurikkusele, ökosüsteemidele ja ökosüsteemi teenustele, veevarudele, infrastruktuuridele ning majandusele ja loodusvaradele.
Emphasis will be placed on the most valuable natural ecosystems and built environments, as well as key societal, cultural and economic sectors across Europe.
Tähelepanu pööratakse kõige väärtuslikumatele looduslikele ökosüsteemidele ja tehiskeskkondadele ning peamistele sotsiaal-, kultuuri- ja majandussektoritele üle kogu Euroopa.
Actions will investigate the impacts and growing risks for human health stemming from climate change, climate-induced hazards and increased greenhouse gas concentrations in the atmosphere.
Meetmete kohaselt uuritakse mõju ja kasvavat ohtu inimeste tervisele, mis tuleneb kliimamuutustest, kliimast tulenevatest ohtudest ja kasvuhoonegaaside suuremast kontsentratsioonist atmosfääris.
Research will evaluate innovative, equitably distributed and cost-effective adaptation responses to climate change, including the protection and adaptation of natural resources and ecosystems, and related effects, to inform and support their development and implementation at all levels and scales.
Teadusuuringutes hinnatakse uuenduslikke, õiglaselt jaotatud ja kulutõhusaid kliimamuutustega kohanemise võimalusi, sealhulgas loodusvarade ja ökosüsteemide kaitset ja kohandamist ning seotud mõju, et teavitada nende väljatöötamisest ja rakendamisest kõigil tasanditel ja skaaladel ning seda protsessi toetada.
This will also include the potential impacts, costs, risks and benefits of geo-engineering options.
See hõlmab ka geotehniliste valikute potentsiaalset mõju, kulusid, riske ja kasu.
The complex inter-linkages, conflicts and synergies of adaptation and risk-prevention policy choices with other climate and sectoral policies will be investigated, including impacts on employment and the living standards of vulnerable groups.
Uuritakse kohandamis- ja riskiennetuspoliitikast tulenevate valikute ning kliima- ja muude valdkondlike poliitikate keerulisi omavahelisi seoseid, vastuolusid ja sünergiaid, sealhulgas mõju haavatavate rühmade tööhõivele ja elatustasemele.
Supporting mitigation policies, including studies that focus on impact from other sectoral policies
Leevendamispoliitika, sealhulgas uuringute, mille keskmes on muude valdkondade poliitikate avaldatav mõju, toetamine
The Union's transition to a competitive, resource-efficient and climate change resilient economy and society by 2050 requires the design of effective and long-term low-emission strategies and major advancements in our capacity to innovate.
Liidu eesmärk minna 2050. aastaks üle konkurentsivõimelisele, ressursitõhusale ja kliimamuutustele vastupidavale majandusele ja ühiskonnale vajab tõhusate ja pikaajaliste vähese heite strateegiate väljatöötamist ning oluliselt edukamat uuendussuutlikkust.
Research will assess the environmental and socio-economic risks, opportunities and impacts of climate change mitigation options.
Teadusuuringutes hinnatakse keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikke riske, võimalusi ja kliimamuutuste mõju leevendamise võimalusi.
It will also assess impact from other sectoral policies.
Samuti hinnatakse muude valdkondade poliitikate avaldatavat mõju.
Research will support the development and validation of new climate-energy-economy models, taking into account economic instruments and relevant externalities, with the aim of testing mitigation policy options and low-carbon technology pathways at different scales and for the key economic and societal sectors at Union and global level.
Teadusuuringud toetavad uute kliima-energia-majandus-mudelite väljatöötamist ja valideerimist, võttes arvesse majandushoobasid ja asjakohast välismõju, eesmärgiga katsetada leevendusmeetmete ja vähese CO2-heitega tehnoloogia kasutusvõimalusi eri tasanditel ning peamistes majandus- ja sotsiaalvaldkondades liidus ja kogu maailmas.
Actions will facilitate technological, institutional and socio-economic innovation by improving the links between research and application and between entrepreneurs, end users, researchers, policy makers and knowledge institutions.
Meetmed soodustavad tehnoloogilist, institutsioonilist ja sotsiaal-majanduslikku innovatsiooni, tugevdades uuringute ja rakenduste ning ettevõtjate, lõppkasutajate, teadlaste, poliitikute ja teadusasutuste vahelisi seoseid.
Protecting the environment, sustainably managing natural resources, water, biodiversity and ecosystems
Keskkonnakaitse, loodusvarade, vee, elurikkuse ja ökosüsteemide säästev majandamine
Societies face a major challenge to establish a sustainable balance between human needs and the environment.
Ühiskond peab toime tulema olulise probleemiga, nimelt kuidas luua püsiv tasakaal inimeste vajaduste ja keskkonna vahel.
Environmental resources, including water, air, biomass, fertile soils, biodiversity and ecosystems, and the services they provide underpin the functioning of the European and global economy and quality of life.
Keskkonnaressursid, sealhulgas vesi, õhk, biomass, viljakas muld, elurikkus ja ökosüsteemid ning osutatavad teenused on alus, millele toetub Euroopa ja maailma majandus ning elukvaliteet.
Global business opportunities related to natural resources are expected to amount to over EUR 2 trillion by 2050 [15].
Loodusvaradega seotud üleilmsete ettevõtlusvõimaluste väärtuseks on 2050. aastaks eelduste kohaselt rohkem kui kaks triljonit eurot [15].
Despite this, ecosystems in Europe and globally are being degraded beyond nature's ability to regenerate them, and environmental resources are being over-exploited and even destroyed.
Siiski kahjustatakse ökosüsteeme Euroopas ja kogu maailmas rohkem, kui loodus neid taastada suudab, ning keskkonnaressursse kasutatakse üle ja isegi hävitatakse.
For example, 1000 km2 of some of the most fertile soils and valuable ecosystems are lost every year in the Union, while a quarter of fresh water is wasted.
Näiteks liidus kaotatakse igal aastal 1000 km2 kõige viljakandvamat pinnast ja väärtuslikke ökosüsteeme ning raisatakse veerand mageveevarudest.
Continuing these patterns is not an option.
Sellist tegevust ei ole enam võimalik jätkata.
Research must contribute to reversing the trends that damage the environment and to ensuring that ecosystems continue to provide the resources, goods and services that are essential for well-being, economic prosperity and sustainable development.
Teadusuuringud peavad aitama ümber pöörata keskkonda kahjustavad suundumused ning tagama, et ökosüsteemid suudaksid jätkuvalt pakkuda vahendeid, kaupu ja teenuseid, mis on olulised heaolu, majandusliku õitsengu ja jätkusuutliku arengu jaoks.
The aim of this activity is therefore to provide knowledge and tools for the management and protection of natural resources, achieving a sustainable balance between limited resources and the present and future needs of society and the economy.
Seetõttu on selle tegevuse eesmärk pakkuda teadmisi ja vahendeid loodusvarade majandamiseks ja kaitseks, millega jõutaks jätkusuutliku tasakaaluni piiratud ressursside ning ühiskonna ja majanduse praeguste ja tulevaste vajaduste vahel.
Furthering our understanding of biodiversity and the functioning of ecosystems, their interactions with social systems and their role in sustaining the economy and human well-being
Meie arusaamise parandamine elurikkusest ja ökosüsteemide toimimisest, nende vastastikusest mõjust sotsiaalsüsteemidega ning nende rollist majanduse ja inimeste heaolu toetajana
Human action may trigger changes in the environment that are irreversible and which alter the character of ecosystems and their biodiversity.
Inimtegevus võib keskkonnas vallandada muutusi, mis on pöördumatud ning muudavad ökosüsteemide laadi ja elurikkust.
It is vital to anticipate these risks by assessing, monitoring and forecasting the impact of human activities on the environment, including land use change, and environmental changes on human well-being.
Äärmiselt oluline on neid riske ette näha, hinnates, kontrollides ja prognoosides inimtegevuse mõju keskkonnale, sealhulgas maakasutuse muutmise mõju, ning keskkonnamuutuste mõju inimeste heaolule.
Research on marine (from coastal zones to the deep sea including the sustainability of marine resources), polar, fresh-water, terrestrial and urban ecosystems, including groundwater dependent ecosystems, will improve our understanding of the complex interactions between natural resources and social, economic, and ecological systems, including natural tipping points, and the resilience, or fragility, of human and biological systems.
Mere- (rannikualadest süvamereni, sealhulgas mereressursside jätkusuutlikkus), polaar-, magevee-, maismaa- ja linnade ökosüsteeme, sealhulgas põhjaveest sõltuvaid ökosüsteeme käsitlevad teadusuuringud aitavad parandada meie arusaamist loodusvarade ning sotsiaal-, majandus- ja ökoloogiliste süsteemide, sealhulgas looduse murdepunktide keerulisest vastastikusest mõjust ning inimese ja bioloogiliste süsteemide vastupanuvõimest või haprusest.
It will examine how biodiversity and ecosystems function and react to anthropogenic impacts, how they can be restored, and how this will affect economies and human well-being.
Uuritakse, kuidas elurikkus ja ökosüsteemid toimivad ja reageerivad inimtekkelisele mõjule, kuidas neid saab taastada ning kuidas see mõjutab majandust ja inimeste heaolu.
It will also investigate solutions for addressing resource challenges in the European and international context.
Uuritakse ka lahendusi ressursiprobleemidele Euroopa ja rahvusvahelises kontekstis.
It will contribute to policies and practices that ensure that social and economic activities operate within the limits of the sustainability and adaptability of ecosystems and biodiversity.
Antakse panus poliitikameetmetesse ja tavadesse, mis tagavad sotsiaal- ja majandustegevuse toimimise ökosüsteemide ja elurikkuse püsivuse ja kohanemisvõime piirides.
Developing integrated approaches to address water-related challenges and the transition to sustainable management and use of water resources and services
Integreeritud lähenemisviiside väljatöötamine veega seotud probleemide lahendamiseks ning üleminekuks veeressursside ja -teenuste jätkusuutlikule majandamisele ja kasutamisele
Freshwater availability and quality have become global issues with far-reaching economic and social implications.
Magevee kättesaadavus ja kvaliteet on muutunud kaugeleulatuvate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega üleilmseks probleemiks.
With ever-growing demand for different and often conflicting uses (e.g. agriculture, industry, recreational activities, public services, ecosystems and landscape maintenance, environmental restoration and enhancement), increased resource vulnerability exacerbated by climate and global change, urbanisation, pollution and over-exploitation of freshwater resources, maintaining and improving water quality and availability, and mitigating the impact of human activities on fresh water ecosystems is becoming a critical challenge for the users of water in various sectors as well as for aquatic ecosystems.
Olukorras, kus aina kasvab nõudlus magevee erinevateks ja sageli vastuolulisteks kasutusteks (nt põllumajandus, tööstus, vaba aja tegevus, avalikud teenused, ökosüsteemid ja maastikuhooldus, keskkonna taastamine ja parandamine), ning suureneb kliima- ja globaalsetest muutustest, linnastumisest, saastest ja mageveevarude ülemäärasest kasutamisest tingitud veevarude haavatavus, on vee kvaliteedi ja kättesaadavuse säilitamine ja parandamine ning inimtegevusega mageveeökosüsteemidele avaldatava mõju leevendamine saanud määrava tähtsusega väljakutseks mitmesugustes sektorites vee kasutajate ja veeökosüsteemide jaoks.
Research and innovation will address these pressures and provide integrated strategies, tools, technologies and innovative solutions to meet current and future needs.
Teadusuuringud ja innovatsioon käsitlevad neid pakilisi küsimusi ning pakuvad praegustele ja tulevastele vajadustele vastavaid integreeritud strateegiaid, vahendeid, tehnoloogiaid ja innovaatilisi lahendusi.
It will aim to develop appropriate water management strategies, improve water quality, cope with imbalances between water demand and availability or supply at different levels and scale, close the water cycle, promote sustainable end-user behaviour and address water-related risks whilst sustaining the integrity, structure and functioning of the aquatic ecosystems in line with the prevailing Union policies.
Nende eesmärk on töötada välja asjakohased veemajandusstrateegiad vee kvaliteedi parandamiseks ning selleks, et kaotada tasakaalustamatus veenõudluse ja kättesaadavuse või pakkumise vahel erinevatel tasanditel ja ulatuses, sulgeda veeringe, edendada lõppkasutaja säästvat käitumist ning et käsitleda veega seonduvaid riske, säilitades samal ajal veeökosüsteemide terviklikkuse, struktuuri ja toimimise kooskõlas liidu valdava poliitikaga.
Providing knowledge and tools for effective decision making and public engagement
Teadmiste ja vahendite tagamine tõhusaks otsustamiseks ja üldsuse kaasamiseks
Social, economic and governance systems still need to address both resource depletion and the damage to ecosystems.
Sotsiaal-, majandus- ja valitsemissüsteemid peavad endiselt tegelema ressursside kahanemise ja ökosüsteemide kahjustumise küsimustega.
Research and innovation will underpin policy decisions needed to manage natural resources and ecosystems so as to avoid, or adapt to, disruptive climate and environmental change and to promote institutional, economic, behavioural and technological changes that ensure sustainability.
Teadusuuringute ja innovatsiooni põhjal saab teha vajalikke poliitilisi otsuseid, mis kindlustavad loodusvarade ja ökosüsteemide majandamise viisil, mis ei tekita häirivat kliima- ega keskkonnamuutust või mis võimaldab sellega kohaneda, ning saab edendada institutsioonilist, majanduslikku, käitumis- ja tehnoloogilist muutust jätkusuutlikkuse tagamiseks.
Research will thus underpin the development of systems to value biodiversity and ecosystem services, including understanding the stock of natural capital and the flow of ecosystems services.
Seega tugineb teadusuuringutele süsteemide väljatöötamine elurikkuse ja ökosüsteemiteenuste väärtustamiseks, sealhulgas arusaamine looduskapitali varudest ja ökosüsteemiteenuste voost.
Emphasis will be put on critical policy-relevant ecosystems and ecosystem services, such as fresh water, seas and oceans (including coastal areas), forests, polar regions, air quality, biodiversity, land use and soil.
Rõhuasetus on esmatähtsatel, poliitiliselt olulistel ökosüsteemidel ja ökosüsteemiteenustel, näiteks mageveel, meredel ja ookeanidel (sealhulgas rannikualadel), metsadel, polaaraladel, õhu kvaliteedil, elurikkusel, maakasutusel ja mullal.
The resilience of societies and ecosystems to pollutants and pathogens and to catastrophic events, including natural hazards (such as seismic and volcanic, flooding and droughts) and forest fires, will be supported through improving capacities for forecasting, early warning and assessing vulnerabilities and impacts, including the multi-risk dimension.
Selleks et toetada ühiskondade ja ökosüsteemide vastupanuvõimet saasteainetele, patogeenidele ja katastroofidele, sealhulgas looduslikud ohud (näiteks maavärinad, vulkaanipursked, üleujutused ja põuad) ja metsatulekahjud, parandatakse prognoosimise ja varajase hoiatamise võimekust ning hinnatakse haavatavust ja mõju, sealhulgas mitut riski hõlmavaid olukordi.
Research and innovation will thus provide support for environmental and resource efficiency policies, and options for effective evidence-based governance within safe operating limits.
Teadusuuringud ja innovatsioon toetavad seega keskkonna- ja ressursitõhususe poliitikat ning tõenduspõhist tõhusat valitsemist ohutu tegutsemise piires.
Innovative ways will be developed to increase policy coherence, resolve trade-offs and manage conflicting interests and to improve public awareness of research results and the participation of citizens in decision making.
Töötatakse välja uuenduslikke viise, kuidas suurendada poliitilist ühtsust, lahendada kompromisse, ohjata vastuolulisi huve, suurendada üldsuse teadlikkust uuringute tulemustest ning kaasata kodanikke otsuste tegemisse.
Ensuring the sustainable supply of non-energy and non-agricultural raw materials
Energia tootmiseks mittekasutatavate ja mittepõllumajanduslike toorainete jätkusuutliku varu tagamine
Sectors such as construction, chemicals, automotive, aerospace, machinery and equipment, which have a combined added value in excess of EUR 1000 billion and provide employment for some 30 million people, all depend on access to raw materials.
Sellised sektorid nagu ehitus-, keemia-, autotööstus-, kosmose-, masinatööstus- ja seadmetööstussektorid, mille kombineeritud lisaväärtus ulatub üle ühe triljoni euro ning mis tagavad töö umbes 30 miljonile inimesele, sõltuvad kõik toorainete kättesaadavusest.
The Union is self-sufficient in construction minerals.
Liit katab oma ehitusmaterjalina kasutatavate mineraalide vajadused.
Nonetheless, whilst the Union is one of the world's largest producers of certain industrial minerals, it remains a net importer of most of them.
Kuigi liit on üks maailma suurimaid teatavate tööstuslike mineraalide tootjaid, jääb ta siiski nendest enamiku netoimportijaks.
Furthermore, the Union is highly dependent on imports of metallic minerals and is totally import dependent for some critical raw materials.
Peale selle sõltub liit suurel määral metalsete mineraalide ning täielikult teatavate esmatähtsate toorainete impordist.
Recent trends indicate that demand for raw materials will be driven by the development of emerging economies and by the rapid diffusion of key enabling technologies.
Hiljutised suundumused näitavad, et toorainete nõudlust mõjutab tärkava turumajandusega riikide areng ja progressi võimaldavate tehnoloogiate kiire levik.