natgillin/translations-raw huggingface dataset:
official controls on horsemeat destined for human consumption to detect phenylbutazone residues.
kontrollida ametlikult inimtoiduks ette nähtud hobuseliha, et avastada fenüülbutasooni jääke.
OJ L 109, 6.5.2000, p. 29.
ELT L 109, 6.5.2000, lk 29.
ACTION 1:
I. KOORDINEERITUD KONTROLLIKAVA MEETMED JA REGULEERIMISALA Koordineeritud kontrollikava hõlmab kahte meedet:
Controls of foods marketed and/or labelled as containing beef
MEEDE 1: Veiseliha sisaldavana märgistatud ja/või turustatava toidu kontroll
A. Product scope
A. Reguleeritavad tooted
Foodstuffs marketed and/or labelled as containing beef (e.g. minced meat, meat products, meat preparations) falling within the following categories:
Veiseliha sisaldavana märgistatud ja/või turustatavad toiduained (nt hakkliha, lihatooted, lihavalmistised), mis kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:
Pre-packaged foodstuffs destined for the final consumer or mass caterers, which are labelled as containing beef;
lõpptarbija või toitlustusettevõtte jaoks ettenähtud müügipakendis toiduained, mis märgistuse kohaselt sisaldavad veiseliha;
Foodstuffs offered for sale to the final consumer or to mass caterers without pre-packaging and foodstuffs packaged on the sales premises at the consumer’s request or pre-packaged for direct sale, which are marketed and/or otherwise indicated as containing beef.
lõpptarbijale või toitlustusettevõttele müügiks pakutavad müügipakendita tooted, tarbija soovil müügikohas pakitavad tooted või lõpptarbijale vahetult müügiks pakendatavad toiduained, mida turustatakse või mis on muul viisil kirjeldatud veiseliha sisaldavana.
For the purpose of this coordinated control plan, the definition of ‘pre-packaged foodstuff’ in Article 1(3)(b) of Directive 2000/13/EC shall apply.
Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõistet „müügipakendis toit” direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b tähenduses.
For the purpose of this coordinated control plan, the definitions of ‘minced meat’, ‘meat preparations’ and ‘meat products’ in points 1.13, 1.15 and 7.1 of Annex I to Regulation (EC) No 853/2004 shall apply.
Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõisteid „hakkliha” ja „lihavalmistised” ja „lihatooted” määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktide 1.13, 1.15 ja 7.1. tähenduses.
B. Objective
B. Eesmärk
Competent authorities should carry out official controls in order to establish whether the products referred in point A contain horsemeat, which is not properly labelled on the packaging or, in the case of non-pre-packaged foodstuffs, whether information relating to its presence is not made available to the consumer or mass caterers, in accordance with Union and, where appropriate, national provisions.
Pädev asutus peaks teostama ametlikke kontrolle, et teha kindlaks, kas punktis A osutatud tooted sisaldavad hobuseliha, mida ei ole pakendil nõuetekohaselt näidatud, või kas pakendamata toidu puhul on kogu teave selle sisalduse kohta tehtud tarbijale või toitlustusettevõtetele kättesaadavaks kooskõlas ELi ja vajaduse korral siseriiklike sätetega.
C. Sampling points and procedure
C. Proovivõtukohad ja -kord
The sample should be representative of the products concerned and covering a variety of products.
Valim peab asjaomaste toodete jaoks olema representatiivne ning hõlmama mitmekesiseid tooteid.
The sampling of the products should be carried out at retail level (e.g. supermarkets, smaller shops, butchers) and could also be extended to other establishments (e.g. cold stores).
Toodetest tuleks proove võtta jaemüügi tasandil (nt selvehallid, väikesed kauplused, lihakauplused) ning neid võib võtta ka muudes asutustes (nt külmhooned).
D. Sample numbers and modalities
D. Proovide arv ja menetlused
The table below gives an overview on the indicative recommended minimum number of samples to be taken within the period provided in Section II.
Järgmises tabelis on esitatud ülevaade selliste proovide soovitusliku miinimumarvu kohta, mis tuleb võtta II jaos sätestatud ajavahemiku jooksul.
Competent authorities are invited to take more samples when possible.
Pädevatel asutustel palutakse võtta võimaluse korral rohkem proove.
The distribution of samples per Member State is based on population figures with a minimum number of 10 samples of the products concerned per Member State per calendar month as indicated in Section II.
Proovide jaotumine liikmesriigiti põhineb rahvastikunäitajatel, kusjuures liikmesriigi kohta kalendrikuus asjaomastest toodetest võetav väikseim proovide arv on 10, nagu on osutatud II jaos.
Foodstuffs marketed and/or labelled as containing beef
Toiduained, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavana
Indicative monthly recommended sample numbers
Igakuine soovituslik proovide arv
France, Germany, Italy, the United Kingdom, Spain, Poland
Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriik, Hispaania, Poola
Romania, the Netherlands, Belgium, Greece, Portugal, Czech Republic, Hungary, Sweden, Austria, Bulgaria
Rumeenia, Madalmaad, Belgia, Kreeka, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rootsi, Austria, Bulgaaria
Lithuania, Slovakia, Denmark, Ireland, Finland, Latvia
Leedu, Slovakkia, Taani, Iirimaa, Soome, Läti
Slovenia, Estonia, Cyprus, Luxembourg, Malta
Sloveenia, Eesti, Küpros, Luksemburg, Malta
E. Methods
E. Meetodid
Competent authorities should preferably use the method(s) recommended by the European Union Reference Laboratory for animal proteins in feedstuffs, at http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops
Pädev asutus peaks eelistatavalt kasutama Euroopa Liidu loomsete valkude määramise referentlabori soovitatud meetodit/meetodeid http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.
ACTION 2:
MEEDE 2:
Controls of horsemeat destined for human consumption
Inimtarbimiseks ettenähtud hobuseliha kontrollid
Meat of horses, asses, mules or hinnies, fresh chilled or frozen, classified under the Combined Nomenclature Code 0205 and which are destined for human consumption.
Hobuse-, eesli-, muula- või hobueesliliha, värskelt jahutatud või külmutatud, mis on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri koodi 0205 alla ja mis on ette nähtud inimtarbimiseks.
Competent authorities should carry out official controls in order to detect the possible presence of phenylbutazone residues in the products referred to in point A.
Pädevad asutused peaksid teostama ametlikke kontrolle, et avastada võimalikke fenüülbutasoonijääke punktis A osutatud toodetes.
The sampling of the products should be carried out in establishments handling the products referred to in point A (e.g. slaughterhouses, border inspection posts).
Toodetest tuleks proove võtta punktis A osutatud tooteid käitlevates ettevõtetes (nt tapamajad, piirikontrolli punktid).
The recommended minimum number of samples to be taken within the period provided in Section II should be set at 1 sample every 50 tonnes of the products referred to in point A, with a minimum of 5 samples per Member State.
II jaos sätestatud ajavahemiku jooksul võetavate proovide soovituslik minimaalne arv peaks olema kindlaks määratud järgmiselt: üks proov punktis A osutatud toodete iga 50 tonni kohta ning vähemalt viis proovi iga liikmesriigi kohta.
Competent authorities should use methods validated according to Decision 2002/657/EC.
Pädev asutus peaks kasutama meetodeid, mis on kinnitatud vastavalt otsusele 2002/657/EÜ.
Such methods are available at the website of the European Reference Laboratory for the residues of veterinary medicines and contaminants in food of animal origin for residues listed in Annex I, Group A (5) and Group B (2)(a), (b), (e) to Council Directive 96/23/EC [1], at http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
Sellised meetodid on kättesaadavad loomset päritolu toidus esinevate ning nõukogu direktiivi 96/23/EÜ [1] I lisa A rühma 5. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktides a, b ja e loetletud veterinaarravimite jääkide ja saasteainete määramise ELi referentlabori veebisaidil http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
DURATION OF COORDINATED CONTROL PLAN
KOORDINEERITUD KONTROLLIKAVA KESTUS
The coordinated control plan should be carried out for a period of one month starting from the date of adoption of this Recommendation or at the latest by 1 March 2013.
Koordineeritud kontrollikava tuleks rakendada ühe kuu jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest või hiljemalt alates 1. märtsist 2013.
REPORTING OF RESULTS
ARUANNE TULEMUSTE KOHTA
Competent authorities should report the summary of the following information for each of the actions referred to in Section I of this Annex:
Pädev asutus peaks esitama aruande, milles on kokkuvõtlik teave käesoleva lisa I jaos osutatud iga meetme kohta:
number of samples taken, per category of products;
võetud proovide arv tootekategooria kohta;
the method(s) used for the analysis and the type of analysis performed;
kasutatud analüüsimeetod(id) ning tehtud analüüside tüübid;
number of positive findings;
positiivsete leidude arv;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 1 in cases where the detected presence of horsemeat exceeds 1 %;
Meetme 1 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega juhul, kui hobuseliha tuvastatud sisaldus ületab 1 %;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products in point A under Action 2;
meetme 2 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega;
results of follow-up controls;
järelkontrollide tulemused;
with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 2, the country where the animal concerned was certified for slaughter.
meetme 2 raames punktis A osutatud toodete positiivsete leidude puhul riik, milles asjaomane loom oli sertifitseeritud tapmiseks.
The report should be communicated to the Commission within 15 days from the end of the one-month period referred to in Section II.
Aruanne tuleks saata komisjonile 15 päeva jooksul, arvestades sellise ühekuulise ajavahemiku lõpust, millel on osutatud II jaos.
The report should be presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Aruanne tuleks esitada vastavalt vormile, mille annab komisjon.
Competent authorities should immediately report to the Commission any positive results of the official controls carried out with respect to Actions 1 and 2 mentioned in Section I through the Rapid Alert System for Food and Feed.
Pädev asutus peaks toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu viivitamata teatama komisjonile kõikidest selliste ametlike kontrollide positiivsetest tulemust, mis on teostatud seoses I jaos osutatud meetmetega 1 ja 2.
Competent authorities should also report to the Commission the results of any own checks carried out at their request by food business operators.
Pädev asutus peaks komisjonile esitama aruande ka selliste kontrollide tulemuste kohta, mis toidukäitlejad ise on teostanud pädeva asutuse taotluse korral.
Such information should be accompanied by the details referred to in point 1 and presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Sellisele teabele tuleks lisada punktis 1 osutatud andmed ning see esitatakse vastavalt vormile, mille annab komisjon.
Coordinated control plan with a view to establish the prevalence of fraudulent practices in the marketing of certain foods I. ACTIONS AND SCOPE OF COORDINATED CONTROL PLAN The coordinated control plan should consist of two actions:
Koordineeritud kontrollikava, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel
on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kaasamise kohta energiatõhusale ja vähesema CO2-heitega majandusele ülemineku hõlbustamiseks
In April 2006, the European Parliament and the Council adopted a Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services [1], setting the framework for measures addressing energy saving potential in the energy end-use sectors not covered by the Emissions Trading Scheme (ETS).
Aprillis 2006 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu energia lõpptarbimise tõhususe ja energiateenuste direktiivi, [1] millega kehtestati raamistik energiasäästu meetmete võtmiseks sellistes energia lõppkasutuse sektorites, mida ei hõlma heitkogustega kauplemise süsteem.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) required by the Directive 2006/32/EC play a central role in planning and reporting on implementation of national measures addressing energy efficiency with the exception of the ETS.
Direktiiviga 2006/32/EÜ nõutavatele riiklikele energiatõhususe tegevuskavadele kuulub keskne osa energiatõhususe parandamisele suunatud selliste riiklike meetmete kavandamisel ja nende rakendamisest aruandmisel, mida ei hõlma heitkogustega kauplemise süsteem.
In their first NEEAPs a number of EU Member States have indicated plans to tackle the energy saving potential of ICT [2].
Rida liikmesriike on esimestes riiklikes energiatõhususe tegevuskavades teatanud, et kavatsevad hakata kasutama IKT võimalusi energiatõhususe parandamiseks [2].
Unlocking the potential to reduce 20% of the EU's energy consumption is expected to result in significant cost savings and environmental benefits.
ELi energiatarbimise 20-protsendilise vähendamise võimaluste kasutamine peaks kaasa tooma olulise kulude kokkuhoiu ja keskkonnakasu.
In January 2008, the Commission adopted the Communication 20 20 by 2020: Europe's climate change opportunity, proposing a far-reaching package of concrete proposals indicating that the agreed climate change targets are technologically and economically feasible and provide a unique business opportunity for thousands of European companies [4].
Jaanuaris 2008 võttis Komisjon vastu teatise „Kaks korda 20 aastaks 2020 – Kliimamuutus – Euroopa võimalus”, milles esitas ulatusliku konkreetsete ettepanekute paketi, milles osutas, et kliimamuutusega seotud kokkulepitud eesmärgid on tehnoloogiliselt ja majanduslikult saavutatavad ning pakuvad tuhandetele Euroopa ettevõtjatele ainulaadseid ärivõimalusi [4].
The proposals were approved by the European Council [5] and the European Parliament in December 2008.
Euroopa Ülemkogu [5] ja Euroopa Parlament kiitsid ettepanekud heaks detsembris 2008.
In May 2008, the Commission adopted the Communication Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies [6] in which it recognised the potential of Information and Communication Technologies (ICT) to provide a cost-effective means of improving energy efficiency across industry and broader civil society.
Mais 2008 võttis komisjon vastu teatise „Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil”, [6] milles ta tunnistas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimalusi pakkuda kulutõhusaid vahendeid energiatõhususe parandamiseks tööstuses ja laiemalt kodanikuühiskonnas.
In July 2008 the Commission adopted the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan [7], (SCP/SIP), with proposals aiming to improve the environmental performance of products throughout their life-cycle and to increase the demand for more sustainable goods, while encouraging EU industry to take advantage of opportunities to innovate.
Juulis 2008 võttis komisjon vastu teatise ettepanekutega säästvat tarbimist ja tootmist ning säästvat tööstuspoliitikat käsitleva tegevuskava kohta, [7] mille eesmärk on parandada toodete keskkonnasõbralikkust kogu nende olelusringi jooksul ja suurendada nõudlust säästlikumate kaupade järele ning innustada ELi ettevõtjaid kasutama innovatsioonivõimalusi.
In support of the SCP/SIP Action Plan and based on a related mandate in the Communication Integrated Product Policy: Building on Environmental Life-Cycle Thinking [8], the Commission is developing, via its Joint Research Centre, a guidance handbook [9] on quantifying and analysing the environmental life cycle impact of products and processes, including carbon emissions and energy efficiency.
Säästvat tarbimist ja tootmist ning säästvat tööstuspoliitikat käsitleva tegevuskava toetuseks ning tuginedes sellekohasele mandaadile teatises integreeritud tootepoliitika kohta (Integreeritud tootepoliitika: lähtudes kogu olelusringi hõlmavast keskkonnasõbralikust mõtlemisest), [8] laskis komisjon Teadusuuringute Ühiskeskusel töötada välja suuniste käsiraamatu [9] selle kohta, kuidas mõõta ja analüüsida toodete ja protsesside keskkonnamõju, sealhulgas CO2-heidet ja energiatõhusust, kogu nende olelusringi jooksul.
In November 2008, the Commission adopted a European Economic Recovery Plan [10] for a faster return to economic growth, emphasising the immediate need for investment in energy efficiency and clean technologies.
Novembris 2008 võttis komisjon vastu Euroopa majanduse elavdamise kava, [10] milles rõhutas vajadust teha kiiresti investeeringuid energiatõhususe parandamiseks ja puhta tehnoloogia arendamiseks.
To implement this plan, in the Communication Investing today for tomorrow's Europe [11], the Commission proposed a package of measures to channel financial support towards energy and high speed broadband networks.
Nimetatud kava rakendamiseks esitas komisjon teatises „Euroopa tulevikku tuleb investeerida juba täna” [11] meetmete paketi, kuidas suunata rahalist toetust energeetika ja kiire lairibaühenduse võrkude arendamiseks.
As part of the European Economic Recovery Plan, the Commission has launched Public-Private Partnerships that aim to further develop green technologies and smart energy infrastructures in the buildings, manufacturing and transport domains: the Energy Efficient Buildings, Factories of the Future and Green Cars Initiatives, respectively.
Euroopa majanduse elavdamise kava raames on komisjon käivitanud avaliku ja erasektori partnerlused, mille eesmärk on arendada „rohelist” tehnoloogiat ja arukaid energia infrastruktuure kinnisvara-, tootmis- ja transpordisektoris (energiatõhusad hooned, tulevikutehased ja „rohelised” autod).
In December 2008, the Commission adopted, as part of the Green Transport initiative, an Action Plan for the Deployment of Intelligent Transport Systems in Europe and an accompanying Proposal for a Directive laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems (ITS) in the field of road transport and interfaces with other transport modes [12].
Detsembris 2008 võttis komisjon „rohelise” transpordi algatuse raames vastu tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas ja sellega koos ka direktiivieelnõu, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega [12].
The Commission proposed specific measures aimed to accelerate the deployment of ITS with the aim of improving energy efficiency in transport systems.
Komisjon esitas ettepaneku konkreetsete meetmete võtmiseks, et kiirendada intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu ja parandada transpordisüsteemide energiatõhusust.
Energy use by ICT equipment and services represents about 8% of electrical power in the EU, and about 2% of carbon emissions [13].
IKT-seadmete tööks ja IKT-teenuste pakkumiseks kulub umbes 8 % ELis kasutatavast elektrienergiast ja need põhjustavad umbes 2 % CO2-heitest [13].
The Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products [14] provides EU-wide rules for placing energy-using products on the market, including ICT products, in relation to their energy efficiency and environmental performance over their full life-cycle.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, [14] nähakse ette kogu ELi hõlmavad eeskirjad energiat tarbivate toodete, sealhulgas IKT-toodete turulelaskmiseks, võttes arvesse nende energiatõhusust ja keskkonnatoimet kogu olelusringi jooksul.
The Directive also gives opportunities to voluntary initiatives tabled by industry.
Direktiiviga antakse ettevõtjatele võimalus ka vabatahtlike algatusettepanekute esitamiseks.
In its Communication on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy [15], the Commission underscored the untapped potential for the ICT sector to focus on systemic improvements to its own processes, including operations, manufacturing, service delivery and supply chain management.
Teatises info- ja sidetehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem CO2-heiteid tekitavale majandusele [15] rõhutas komisjon, et IKT-sektor ei ole veel ära kasutanud võimalusi omaenda protsesside, sealhulgas toimimise, tootmise, teenuste osutamise ja turustusahela süsteemseks täiustamiseks.
The results of a public consultation [16] published in September 2009 confirmed that different companies currently pursue different strategies to improve their energy and environmental performance.
Avaliku arutelu tulemused, [16] mis avaldati septembris 2009, kinnitasid tõsiasja, et eri ettevõtjatel on erinev strateegia oma tegevuse energiatõhususe ja keskkonnasõbralikkuse parandamiseks.
A co-ordinated approach would better highlight opportunities, focus investment and yield economic benefits for the sector as a whole, as well as contributing to energy-efficiency goals.
Kooskõlastatud lähenemisviis aitaks paremini esile tuua võimalusi, koondada investeeringuid ja oleks majanduslikult kasulik kogu sektorile, aidates samuti saavutada energiatõhususe eesmärke.
Setting ambitious targets by the ICT sector for improving the energy and environmental performance of its processes is of the utmost importance.
Ülimalt tähtis on, et IKT-sektor seaks oma protsesside jaoks ambitsioonikad energiatõhususe ja keskkonnasõbralikkuse suurendamise eesmärgid.
Progress towards such targets should be measurable and verifiable.
Edasiliikumine selliste eesmärkide saavutamise poole peaks olema mõõdetav ja kontrollitav.
Targets should be updated as more reliable baseline data becomes available.
Eesmärke tuleks ajakohastada, kui saadakse usaldusväärsemaid võrdlusandmeid.
The ICT sector has expressed an interest in setting up an ICT for Energy Efficiency (ICT4EE) Forum that would work to adopt and implement a framework to measure the sector's energy and carbon footprints, set targets and benchmark progress.
IKT-sektor on ilmutanud huvi luua foorum „IKT energiatõhususe saavutamiseks” (ICT for Energy Efficiency – ICT4EE), kelle töö eesmärk oleks võtta vastu raamistik IKT-sektori energia- ja CO2-jalajälje mõõtmiseks ning rakendada nimetatud raamistik, seada eesmärke ja jälgida edasiliikumist võrdlusaluste suhtes.
For the purposes of this Recommendation, the ICT sector refers to the ICT manufacturing industries, ICT trade industries and ICT services industries as defined by the Organisation for Economic Co-operation and Development [17].
Käesolevas soovituses tähendab IKT-sektor töötleva tööstuse IKT-d, kaubandusettevõtete IKT-d ja teenindusettevõtete IKT-d, nagu need on kindlaks määranud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) [17].
The ICT sector can deliver simulation, modelling, analysis, monitoring and visualisation tools that are vitally needed to facilitate a whole building approach to the design and operation of buildings that takes into account the many factors that influence energy demand.
IKT-sektor võib pakkuda simulatsiooni-, modelleerimis-, analüüsi-, seire- ja visualiseerimisvahendeid, mis on eluliselt vajalikud, et ehitiste projekteerimisel ja kasutamisel oleks võimalik rakendada sellist lähenemisviisi, milles võetaks arvesse kõiki energiatarvet mõjutavaid arvukaid tegureid.
However investments are hampered by the absence of a sector-wide reliable and transparent means of quantifying and tracking energy and cost savings over time, which ideally would form the basis of design strategies and tools.
Kuid investeerimist takistab asjaolu, et puudub kogu sektorit hõlmav usaldusväärne ja läbipaistev vahend, millega mõõta ja jälgida energia- ja kulusäästu ajas; selline vahend peaks ideaaljuhul olema projekteerimisstrateegia ja -vahendite alus.