natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both NACE codes 13 and 14 shall therefore be assigned to the company.
Seega tuleb ettevõttele määrata NACE-koodid 13 ja 14.
The sector should be defined so that it accommodates all relevant organisations in that sector.
Sektori määratlus peaks hõlmama sektori kõiki olulisi organisatsioone.
However, it must also be specific enough to facilitate the formulation of appropriately representative and prescriptive OEFSRs above and beyond those specified in the OEF Guide.
Samas peab määratlus olema ka piisavalt konkreetne, et sektori kohta oleks lihtsam sõnastada asjakohaselt esindavaid ja kohustavaid eeskirju, mis täiendaksid organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi nõudeid ja ulatuksid neist kaugemale.
The OEFSRs are, therefore, defined primarily with reference to the activities characteristic of the sector, as represented in a typical Product Portfolio.
Sektoripõhised eeskirjad määratletakse esmajoones sektorile iseloomulike, tüüpilisse tooteportfelli kuuluvate tegevuste põhjal.
To identify the set of activities by which organisations may be grouped under an OEFSR, several criteria should be considered:
Tegevuste tuvastamisel, mille alusel saab organisatsioonid sektoripõhise eeskirja alla rühmitada, tuleb arvesse võtta järgmisi kriteeriume:
The organisations should provide similar goods/services;
organisatsioonid peaksid pakkuma sarnaseid kaupu/teenuseid;
The relevant environmental impacts related to the activities of the organisations can be described by a similar set of environmental footprint impact categories, methods, and other indicators;
organisatsioonide tegevusega seotud olulist keskkonnamõju saab kirjeldada keskkonnajalajälje mõjukategooriate, meetodite ja muude näitajate sarnase komplekti abil;
The organisations should have similar Organisational boundaries and source a sufficiently similar profile of product inputs [22].
organisatsioonidel peaksid olema sarnased organisatsioonipiirid ja piisavalt sarnane tootesisendite [22] profiil.
The sector for which the OEFSR is to refer shall be defined using NACE codes.
Sektor, mille kohta sektoripõhised eeskirjad koostatakse, tuleb määratleda NACE-koodide abil.
OEFSRs shall be based on at a minimum a two-digit code division of NACE codes (default option).
Sektoripõhistes eeskirjades tuleb aluseks võtta vähemalt kahe numbrikoha alusel eristatavad NACE-koodid (vaikevalik).
However, OEFSRs may allow for (justified) deviations (e.g. allow for three-digits) if the complexity of the sector demands it.
Sektoripõhised eeskirjad peavad ka võimaldama (põhjendatud) kõrvalekaldeid sellest reeglist (näiteks koodide eristamine kolme numbrikoha alusel), kui sektori keerukus seda nõuab.
Where multiple production routes for similar Product Portfolios defined using alternative NACE codes are identifiable, the OEFSR shall accommodate all such NACE codes.
Kui on võimalik tuvastada mitme tootmisviisi kasutamist sarnastes tooteportfellides, mis on määratletud alternatiivsete NACE-koodide abil, peab sektoripõhine eeskiri hõlmama kõiki selliseid NACE-koode.
Goal definition is the first step of an OEF study, and sets the overall context for the study.
Eesmärgi seadmine on organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu esimene etapp ja sellega määratakse kindlaks uuringu üldine kontekst.
The purpose of clearly articulating goals is to ensure that the analytical aims, methods, results and intended applications are optimally aligned, and that a shared vision is in place to guide the participants in the study.
Uuringu eesmärkide selge sõnastamine tagab analüüsieesmärkide, meetodite, tulemuste ja ettenähtud rakenduste optimaalse kooskõlastatuse ning aitab luua ühist nägemust, millest kõik osalejad uuringu läbiviimisel juhinduvad.
An important element of the goal definition phase is to identify the intended applications of the study, and the associated necessary degree of analytical depth and rigor.
Eesmärgi määratlemise etapis on oluline roll uuringu ettenähtud rakenduste ning nendega seotud analüüsi sügavus- ja täpsusastme määramisel.
In turn, this should be reflected in the defined study limitations (scope definition phase).
Seda peaksid omakorda kajastama uuringule seatud piirangud (ulatuse määratlemise etapp).
For analyses geared towards e.g. least-environmental cost sourcing, product design, benchmarking or reporting, fully quantitative studies in conformance with the analytical requirements specified in this OEF Guide will be necessary.
Kõige väiksemate keskkonnakuludega soetamise, tootearenduse, võrdlusuuringu või aruandluse toetamiseks vajalike analüüside saamiseks tuleb läbi viia organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendis sätestatud analüüsinõuetele vastavad asjakohased täismahulised kvantitatiivsed uuringud.
Combined approaches are also possible if only certain parts of the supply chain are subject to quantitative analysis and others to qualitative descriptions of potential environmental hotspots in a single OEF study (for example, a quantitative cradle-to-gate [23] analysis combined with qualitative descriptions of gate-to-grave [24] environmental considerations or with quantitative analyses of the use and EOL stages for selected representative product types).
Kombineeritud lähenemisi võib kasutada siis, kui organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringus rakendatakse kvantitatiivset analüüsi üksnes tarneahela teatavate osade suhtes, tarneahela muude osade võimalikke keskkonnaalaseid valupunkte kirjeldatakse aga kvalitatiivselt (näiteks kvantitatiivse hällist väravani [23] analüüsi kasutamine koos väravast hauani [24] keskkonnakaalutluste kvalitatiivse kirjeldusega või valitud esindavate tootetüüpide kasutus- ja kõrvaldamisetappide kvantitatiivse analüüsiga).
Several reasons for carrying out an OEF study are possible, such as a need to understand the most significant environmental impacts of an Organisation’s activities throughout its life cycle, to identify opportunities for reducing the environmental impacts focussing primarily on the identified ‘hotspots’, to support strategic decisions (e.g. on risk management in the supply chain), to address investors’ and other stakeholders’ enquiries regarding the Organisation’s environmental performance, corporate sustainability reporting, reporting to stakeholders, etc.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu läbiviimisel võivad olla erinevad põhjused: näiteks vajadus mõista organisatsiooni tegevuste kõige olulisemaid keskkonnamõjusid kogu olelusringi ulatuses; keskkonnamõjude vähendamise võimaluste väljaselgitamine, keskendudes tuvastatud valupunktidele; strateegiliste otsuste (nt otsused tarneahela riskijuhtimise kohta) toetamine; investorite ja muude sidusrühmade poolt organisatsiooni keskkonnatoime kohta esitatud küsimustele vastamine; organisatsiooni jätkusuutlikkusest teavitamine; teabeedastus sidusrühmadele jne.
Example: Environmental footprint of a company producing yeans and T-shirts: goal definition
Näide. Teksasid ja T-särke tootva ettevõtte keskkonnajalajälg: eesmärgi määratlemine
Corporate sustainability reporting
organisatsiooni jätkusuutlikkusest teavitamine
Reasons for carrying out the study:
Uuringu läbiviimise põhjused:
Demonstrate commitment to and practice of continuous improvement
näidata parendustöö jätkamise kindlat soovi ja tavasid
Customers
kliendid
Comparisons or comparative assertions intended to be disclosed to the public:
Avalikustamiseks ettenähtud võrdlused või võrdlevad väited:
Review procedure:
Läbivaatamismenetlus:
Independent external reviewer, Mr. Y
sõltumatu väliskontrollija Y
The goal definition for an OEF study shall include:
Organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu eesmärgi määratlusega peavad olema hõlmatud järgmised aspektid:
Whether for the purpose of comparisons and/or comparative assertions intended to be disclosed to the public;
selgitus selle kohta, kas uuring on kavandatud avalikustamiseks ette nähtud võrdluste ja/või võrdlevate väidete saamiseks;
Review Procedure (if applicable).
läbivaatamismenetlus (kui on kohaldatav).
The OEFSR shall specify the review requirements for OEF studies.
Sektoripõhistes eeskirjades tuleb täpsemalt määratleda organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise uuringute läbivaatamisnõudeid.
Defining the scope of the OEF study involves describing in detail the system to be evaluated along with the associated analytical specifications.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu ulatuse määratlemisel tuleb üksikasjalikult kirjeldada hinnatavat süsteemi seda iseloomustavate analüütiliste näitajate abil.
The scope definition for an OEF study shall be in line with the defined study goals and the requirements of the OEF Guide.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu ulatus määratakse kooskõlas uuringu kokkulepitud eesmärkide ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhendi nõuetega.
It shall identify and clearly describe (see following sections for a more detailed description):
Määratluses tuleb esile tuua ja sõnaselgelt kirjeldada (üksikasjalikuma kirjelduse leiab järgmistest jagudest) järgmisi aspekte:
Definition of the Organisation (unit of analysis [25]) and the Product Portfolio (suite and amount of goods/services provided over the reporting interval);System boundaries (Organisational and OEF boundaries);
organisatsiooni (analüüsiüksus [25]) ja tooteportfelli (aruandeperioodi jooksul pakutavate kaupade ja teenuste valik ja hulk) määratlemine;süsteemipiirid (organisatsioonipiirid ja organisatsiooni keskkonnajalajälje piirid);
Assumptions and Limitations.
eeldused ja piirangud.
The Organisation is the reference unit for the analysis, and (along with the Product Portfolio) the basis for defining the Organisational boundaries.
Organisatsioon on analüüsi võrdlusühik, mis (koos tooteportfelliga) võetakse aluseks organisatsioonipiiride määratlemisel.
It is parallel to the concept of “functional unit” in a traditional Life Cycle Assessment (LCA) [26].
See mõiste on paralleelne olelusringi tavapärasel hindamisel [26] kasutatava „funktsionaalse üksuse” mõistega.
In the most general sense, the overarching function of the Organisation, for the purpose of calculating the OEF, is the provision of goods and services over a specified reporting interval.
Keskkonnajalajälje arvutamisel kasutatava kõige üldisema määratluse kohaselt on organisatsiooni põhifunktsiooniks kaupade ja teenuste pakkumine kindlaksmääratud aruandeperioodi jooksul.
The OEF study is intended to provide a measure of the potential environmental pressures related to the provision of products by the Organisation.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringuga mõõdetakse võimalikku keskkonnakoormust, mille organisatsioon oma toodete pakkumisega tekitab.
Defining the Organisation with reference to the Product Portfolio therefore facilitates direct representation of the Organisation’s physical exchanges with the environment.
Seetõttu aitab organisatsiooni määratlemine tooteportfelli põhjal organisatsiooni ja keskkonna vahelist füüsilist vastasmõju otseselt väljendada.
The Organisation (or clearly defined subset thereof subject to the OEF study) shall be defined according to the following:
Organisatsiooni (või selle selgelt määratletud allüksuse, mida organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringus käsitletakse) määratlus peab sisaldama järgmist:
The name of the Organisation;
organisatsiooni nimi;
The kinds of goods/services the Organisation produces (i.e. the sector);
mis liiki kaupu/teenuseid organisatsioon pakub (st sektor);
Locations of operation (i.e. countries);
tegevuse toimumise kohad (st riigid);
Aspect
Aspekt
Y Company Ltd.
G Company Ltd.
Goods/Services Sector:
Kaupade/teenuste sektor:
garment manufacturer
rõivatootja
Location(s):
Tegevuskoht(kohad):
Paris, Berlin, Milan
Pariis, Berliin, Milaano
NACE code(s):
NACE-kood(id):
The Product Portfolio refers to the amount and nature of goods and services provided by the Organisation over the reporting interval, which should be one year.
Tooteportfell väljendab organisatsiooni pakutavate kaupade ja teenuste hulka ja laadi aruandeperioodi jooksul, milleks peaks olema üks aasta.
It constitutes the basis for completing the Resource Use and Emissions Profile (inventory) for the Organisation, which equals the input and output [27] flows associated with the provision of the Organisation’s Product Portfolio as per the defined system boundaries for the study.
Tooteportfell võetakse aluseks organisatsiooni ressursi- ja heiteprofiili (andmiku) koostamisel ning see hõlmab kõiki organisatsiooni tooteportfelliga seotud sisend- ja väljundvoogusid [27], mis jäävad uuringu määratletud süsteemipiiridesse.
The OEF may be limited to a clearly defined subset of the Product Portfolio of the Organisation.
Organisatsiooni keskkonnajalajälg võidakse määrata organisatsiooni tooteportfelli sõnaselgelt määratletud alamhulga kohta.
This can, for example, be the case if the Product Portfolio of a retailer consists of products produced in-house (own brands) and products which are provided by the Organisation without any transformation.
Seda näiteks siis, kui jaemüüja tooteportfell koosneb oma ettevõttes valmistatud toodetest (oma kaubamärgid) ja toodetest, mida organisatsioon pakub muutmata kujul.
A Product Portfolio shall be defined for the Organisation that represents the amount and nature of goods and services (or clearly defined subset thereof) provided by the Organisation over the reporting interval in terms of “what” and “how much”.
Organisatsiooni tooteportfell tuleb määratleda selliselt, et see kirjeldaks organisatsiooni poolt aruandeperioodi jooksul pakutavate kaupade ja teenuste (või nende sõnaselgelt määratletud alamhulga) hulka ja laadi küsimustele „Mis?” ja „Kui palju?” vastamise kaudu.
It shall be justified and reported if an OEF is limited to a subset of its Product Portfolio.
Kui organisatsiooni keskkonnajalajälge soovitakse leida üksnes tooteportfelli teatava alamhulga kohta, peab see olema põhjendatud ning sellest tuleb teatada.
The reporting interval should be one year.
Aruandeperiood peaks olema üks aasta.
For modelling the use and EOL scenarios, information on “how well”, and “for how long” [28] with respect to product performance shall also be provided.
Kasutus- ja kõrvaldamisetapi stsenaariumide modelleerimisel tuleb karakteristikute „kui hästi” ja „kui kaua” [28] abil esitada ka toote tõhusust käsitlev teave.
The quantitative input and output data collected in support of the analysis (to be carried out in a later phase of the OEF study) shall be calculated in relation to the specified Product Portfolio.
Analüüsi (mis teostatakse organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringu hilisemas etapis) toetamiseks kogutavad kvantitatiivsed sisendi- ja väljundiandmed tuleb välja arvutada kindlaksmääratud tooteportfelli kohta.
Example: Product Portfolio:
Näide. Tooteportfell:
[WHAT]
[MIS]
T-shirts (average for size S, M, L) made from polyester, trousers (average for size S, M, L) made from polyester
T-särgid (suuruste S, M, L keskmine) polüestrist, püksid (suuruste S, M, L keskmine) polüestrist
[HOW MUCH]
[KUI PALJU]
40000 T-shirts, 20000 trousers
40000 T-särki, 20000 paari pükse
[HOW WELL]
[KUI HÄSTI]
Wear once per week and use washing machine at 30 degrees for cleaning once weekly, the energy use of the washing machine equals 0,72 MJ/kg clothing and the water use 10 litres/kg clothing for one wash cycle.
Kui kanda üks kord nädalas ja pesta puhastamiseks temperatuuril 30 °C üks kord nädalas, siis pesumasina ühe tsükli energiakasutus on 0,72 MJ/kg rõivaste kohta ja veekasutus on 10 liitrit/kg rõivaste kohta.
One T-shirt weighs 0,16 kg and one pair of trousers weighs 0,53 kg.
Üks T-särk kaalub 0,16 kg ja üks paar pükse kaalub 0,53 kg.
This results in an energy use of 0,4968 MJ/week and a water consumption of 6,9 litres/week.
Seega on nädalane energiakasutus 0,4968 MJ ja nädalane veekasutus 6,9 liitrit.
[HOW LONG]
[KUI KAUA]
use stage of five years for both the T-shirts and the trousers
Viieaastane kasutusetapp nii T-särkide kui pükste jaoks
[YEAR]
[AASTA]
[REPORTING INTERVAL]
[ARUANDEPERIOOD]
one year
Üks aasta.
The OEFSR shall further specify how the Product Portfolio is defined, in particular with respect to “how well” and “for how long”.
Sektoripõhistes eeskirjades tuleb täpsustada, kuidas tooteportfell määratletakse, eriti karakteristikute „kui hästi” ja „kui kaua” osas.
It shall also define the reporting interval when this differs from one year, and justify the chosen interval.
Kui aruandeperiood ei ole üks aasta, tuleb see kindlaks määrata ning valitud ajavahemikku tuleb ka põhjendada.
Organisational activities are ultimately embedded in networks of social, financial and physical relationships.
Organisatsiooni tegevused on sotsiaalsete, finants- ja füüsiliste seoste võrgustikega väga tihedalt läbi põimunud.
It is therefore necessary to establish boundaries in order to formally define which of these relationships will be considered in the OEF, and which will be excluded.
Seetõttu on vaja kehtestada piirid, mis võimaldavad vormiliselt kindlaks määrata, milliseid neist seostest keskkonnajalajälje leidmisel arvesse võtta ja millised välja jätta.
A key insight that has emerged from life cycle-based approaches to environmental accountancy is that resource use and emissions linked to processes upstream (i.e. goods and services purchased by the Organisation) or downstream (i.e. linked to the distribution, storage, use, and EOL of the goods/services the Organisation provides) can be key determinants of the overall environmental profile of the Organisation.
Keskkonnaarvestuse olelusringipõhised käsitlusviisid on kujundanud arusaama, et organisatsiooni üldise keskkonnaprofiili olulisteks tunnusteks võivad olla eeletapiga (st organisatsiooni ostetud kaubad ja teenused) või järgetapiga (st organisatsiooni pakutavate kaupade ja teenuste jaotamine, ladustamine, kasutamine ja kõrvaldamine) seotud protsesside ressursikasutus ja heide.
Effective and efficient environmental management therefore requires attention to these upstream and downstream processes, and consideration of the extent to which they are or can be influenced by decision making at the organisational level.
Tõhus ja tulemuslik keskkonnajuhtimine eeldab nende eel- ja järgetapi protsesside arvesse võtmist ning ka selle hindamist, kui suur mõju võiks/võib neil protsessidel olla organisatsiooni tasandil tehtud otsustele.
Given the obviously important role that the choice of system boundaries will contribute to deciding the magnitude of the calculated OEF, these shall be established in a principled and consistent manner.
Kuna on ilmne, et süsteemipiiride valikul on arvutatava organisatsiooni keskkonnajalajälje suurusjärgu määramisel oluline osa, tuleb süsteemipiirid kindlaks määrata kooskõlas kehtestatud põhimõtetega ja ühetaolisel viisil.
The definition of the boundaries also directly determines the utility of the analytical outcomes for specific applications.
Teatavate konkreetsete rakenduste puhu sõltub analüüsitulemustest saadav kasu otseselt piiride määratlemisest.
For example, to generate results most suitable to informing environmental management of direct site-level impacts, Organisational boundaries related to the site are appropriate.
Kui näiteks on vaja saada tulemusi, mis oleksid kõige sobivamad keskkonnajuhtimissüsteemi teavitamiseks tegevuskoha tasandi otsemõjudest, on asjakohased tegevuskoha organisatsioonipiirid.
To inform management of broader supply-chain impacts, system boundaries that encompass upstream and/or downstream processes are required.
Juhtkonna teavitamiseks tarneahela ulatuslikumatest mõjudest peavad süsteemipiirid hõlmama eel- ja/või järgetapi protsesse.
An OEF exercise that shows that the majority of environmental impacts occur upstream along the supply chain in association with specific processes provides the necessary basis for making improvements along the supply chain.
Kui organisatsiooni keskkonnajalajälg aitab tõestada, et enamik keskkonnamõjudest avaldub tarneahela eeletapis ja on seotud konkreetsete protsessidega, loob see kindla aluse parendustegevusele kogu tarneahela ulatuses.
An analysis that suggests that downstream impacts are most important may point towards opportunities for redesigning products or changing the composition of the Product Portfolio.
Kui aga analüüs näitab, et kõige olulisem on järgetapi protsesside mõju, võib see viidata toodete ümberkujundamise või tooteportfelli sisu muutmise vajadusele.
The system boundaries shall include both Organisational boundaries (in relation to the defined Organisation) and OEF boundaries (that specify which aspects of the supply chain are included in the analysis).
Süsteemipiiride hulka kuuluvad nii organisatsioonipiirid (seotud määratletud organisatsiooniga) kui ka organisatsiooni keskkonnajalajälje piirid (täpsustavad, milliseid tarneahela aspekte analüüs hõlmab).
In the interests of maximising the physical representativeness of the OEF model, it is most appropriate to define Organisational boundaries based on the Product Portfolio [29] as opposed to giving an economic definition.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje mudeli füüsilise esindavuse maksimeerimiseks oleks kõige asjakohasem määratleda organisatsioonipiirid tooteportfelli [29] alusel ja mitte kasutada majanduslikku määratlemist.
For this reason, Organisational boundaries of OEF studies are defined so as to encompass all facilities and associated processes that are fully or partially owned and/or operated by the Organisation and that directly contribute to the provision of the Product Portfolio [30].
Seetõttu on vaja organisatsiooni keskkonnajalajälje uuringute jaoks organisatsioonipiiride määratlemisel arvesse võtta kõik rajatised ja kaasnevad protsessid, mida organisatsioon täielikult või osaliselt omab ja/või käitab ning mis tooteportfelli pakkumist otseselt toetavad [30].
This corresponds to the “control” approach in that, in theory, the Organisation should be able to leverage direct access to specific data [31] for activities in which they have an operational or financial stake and should also be able to influence environmental management decisions for the facilities of concern based on the results of the OEF study.
See on kooskõlas kontrollipõhise lähenemisega, mille kohaselt peaks organisatsioon (teoreetiliselt) saama suurendada otsest juurdepääsu spetsiifilistele andmetele [31], mida kogutakse tegevuste kohta, millesse organisatsioon on panustanud oma tegevuse või rahastamisega; ka peaks organisatsioon saama oma keskkonnajalajälje uuringu kaudu mõjutada probleemsete rajatiste kohta tehtavaid keskkonnajuhtimisalaseid otsuseid.
The activities and impacts linked to processes within the defined Organisational boundaries are considered “direct” activities and impacts.
Määratletud organisatsioonipiirides toimuvate protsessidega seotud tegevused ja mõjud loetakse otsesteks tegevusteks ja otsemõjudeks.
For example, in the case of retailers, products produced by other organisations are not included in the Organisational boundaries of the retailer.
Näiteks kui vaadelda jaemüüjaid, siis ei kuulu muude organisatsioonide toodetud tooted jaemüüjate organisatsioonipiiridesse.
The retailers’ boundaries are then limited to their capital goods and all processes/activities related to the retailing service.
Jaemüüjate piiridesse kuuluvad vaid nende kapitalikaubad ja kõik jaemüügiteenustega seotud protsessid/tegevused.
However, products produced or transformed by the retailer shall be included in the Organisational boundaries.
Organisatsioonipiiridesse peavad aga kuuluma jaemüüja toodetud või muudetud tooted.
As some jointly owned/operated facilities may contribute to the provision both of the defined Product Portfolio of the organisation as well as of the Product Portfolio(s) of other organisations, it may be necessary to allocate inputs and outputs accordingly (see section 5.11).
Kuna teatavad ühisomanduses olevad / ühiselt käitatavad rajatised võivad anda oma panuse niihästi organisatsiooni tooteportfelli kui ka muude organisatsioonide tooteportfelli(desse), võib sisendite ja väljundite vastav eristamine olla vajalik (vt punkt 5.11).