natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The efforts required to achieve the objectives set out in the 7th EAP will need adequate investment from public and private sources.
Seitsmendas keskkonnaprogrammis nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud jõupingutused nõuavad piisavaid investeeringuid avaliku ja erasektori rahalistest vahenditest.
At the same time, while many countries are struggling to cope with the economic and financial crisis, the need for economic reforms and the reduction of public debts offer new opportunities to move rapidly towards a more resource-efficient, safe and sustainable low-carbon economy.
Samal ajal kui mitmed riigid püüavad tulla toime majandus- ja finantskriisiga, pakub vajadus majandusreformide ja valitsemissektori võla vähendamise järele uusi võimalusi kiireks edasiminekuks ressursitõhusa, ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse suunas.
Attracting investment in some areas is currently difficult in particular because of the absence of, or distortion to, price signals arising from a failure to account properly for environmental costs or from public subsidies for environmentally harmful activities.
Praegu on mõnes valdkonnas raske investeeringuid ligi meelitada, eelkõige sellepärast, et turu hinnasignaalid puuduvad või on moonutatud, mis on tingitud keskkonnakulude puudulikust arvestamisest või keskkonnakahjulikuks tegevuseks ettenähtud riiklikest toetustest.
The Union and its Member States will need to put in place the right conditions to ensure that environmental externalities are adequately addressed, including by ensuring that the right market signals are sent to the private sector, with due regard to any adverse social impacts.
Liit ja selle liikmesriigid peavad kehtestama õiged tingimused, et tagada, et keskkonnaalaste välismõjudega tegeletaks piisavalt, sealhulgas tagataks õigete turusignaalide andmine erasektorile, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju.
This will involve applying the polluter-pays principle more systematically, in particular through phasing out environmentally harmful subsidies at Union and Member State level, guided by the Commission, using an action-based approach, inter alia, via the European Semester, and considering fiscal measures in support of sustainable resource use such as shifting taxation away from labour towards pollution.
See hõlmab põhimõtte „saastaja maksab” süstemaatilisemat kohaldamist, eelkõige keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamisega liidu ja liikmesriikide tasandil, mida suunab komisjon meetmepõhist lähenemisviisi, muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kasutades, ning kaaludes säästvat ressursikasutust toetavate rahanduslike meetmete, näiteks tööjõu maksustamiselt saastamise maksustamisele ülemineku kasutuselevõtmist.
As natural resources become increasingly scarce, the economic rent and profits associated with their ownership or exclusive use may increase.
Kuna loodusvarad muutuvad aina napimaks, võivad suureneda nende omamise või ainukasutamisega seotud majandusrent ja kasum.
Public intervention to ensure that such rents are not excessive and that externalities are taken into account will lead to a more efficient use of those resources and will help to avoid market distortions, as well as generate public revenue.
Riiklik sekkumine, mille eesmärk on tagada, et selline majandusrent ei oleks liiga suur ning et võetaks arvesse välismõju, toob kaasa kõnealuste varade tõhusama kasutamise ning see aitab vältida turumoonutusi ning tekitada riigile tulu.
Environment and climate priorities will be pursued in the framework of the European Semester, including via lead indicators where those priorities are relevant to the sustainable growth prospects of individual Member States to which country-specific recommendations are addressed.
Keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete, sealhulgas põhinäitajaid järgitakse Euroopa poolaasta raames, kui kõnealused prioriteedid on tähtsal kohal üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadetes, mille kohta on esitatud riigipõhised soovitused.
Other market-based instruments, such as payments for ecosystem services, should be used more extensively at Union and national level to incentivise private sector involvement and the sustainable management of natural capital.
Muid turupõhiseid vahendeid, nt tasu ökosüsteemiteenuste eest, tuleks kasutada liidu ja riiklikul tasandil laialdasemalt, et soodustada erasektori kaasatust ja edendada looduskapitali säästvat majandamist.
The private sector, in particular SMEs, should also be encouraged to take up opportunities offered under the new Union financial framework to step up its involvement in efforts to achieve environment and climate objectives, especially in relation to eco-innovation activities and the uptake of new technologies.
Erasektorit tuleks ka julgustada kasutama uue liidu finantsraamistiku alusel pakutavaid võimalusi, et suurendada nende, eriti VKEde kaasatust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse, eelkõige seoses ökoinnovatsiooniga ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga.
Public-private initiatives for eco-innovation should be promoted under European Innovation Partnerships, such as the Innovation Partnership on Water [74].
Ökoinnovatsiooniga seotud avaliku ja erasektori algatusi tuleks edendada Euroopa innovatsioonipartnerluste, nt veealase innovatsioonipartnerluse [74] raames.
Through the new framework for Innovative Financial Instruments [75], private sector access to finance for investments in environment, in particular biodiversity and climate change, should be facilitated.
Uue innovaatiliste rahastamisvahendite raamistiku [75] kaudu tuleks lihtsustada erasektori juurdepääsu finantsvahenditele investeeringute jaoks keskkonda, eelkõige elurikkusesse ja kliimamuutustesse.
European enterprises should be further encouraged to disclose environmental information as part of their financial reporting, beyond the extent required under existing Union legislation [76].
Euroopa ettevõtjaid tuleks ergutada oma finantsaruandluse osana avaldama keskkonnateavet suuremas ulatuses, kui seda nõutakse liidu kehtivate õigusaktide alusel [76].
In its proposals for the 2014–2020 Union Multiannual Financial Framework, the Commission has improved the mainstreaming of environment and climate objectives in all Union funding instruments in order to provide opportunities for Member States to achieve related objectives.
Liidu mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevates ettepanekutes on komisjon parandanud keskkonna- ja kliimaeesmärkide arvessevõtmist kõigis liidu rahastamisvahendites, et pakkuda liikmesriikidele võimalusi seonduvate eesmärkide saavutamiseks.
It has also proposed raising climate-related expenditure to at least 20 % of the whole budget.
Selles on tehtud ka ettepanek suurendada kliimaga seotud kulutusi vähemalt 20 % võrra kogueelarvest.
In key policy areas such as agriculture, rural development and cohesion policy, incentives for the provision of environmentally-beneficial public goods and services should be enhanced, and funding linked to environment-related ex-ante conditionalities, including supporting (‘flanking’) measures.
Peamistes poliitikavaldkondades, nt põllumajanduses, maaelu arengus ja ühtekuuluvuspoliitikas, tuleks suurendada stiimuleid keskkonnale kasulike avalike hüvede ja teenuste pakkumiseks ning siduda rahastamine, sealhulgas nn kõrvalmeetmete toetamine keskkonnanõuetele vastavusega.
This should ensure that funds are spent more effectively and in line with environment and climate objectives.
See peaks tagama rahaliste vahendite kasutamise tulemuslikumalt ning kooskõlas keskkonna- ja kliimaeesmärkidega.
Those proposals envisage matching Union policies with coherent financial resources for implementation, and additional funds for the environment and climate change, so as to effectively deliver tangible and coherent benefits on the ground.
Kõnealustes ettepanekutes nähakse ette liidu poliitikavaldkondade sidumine nende rakendamiseks ette nähtud ühtsete rahaliste vahenditega ning keskkonna ja kliimamuutuse jaoks täiendavad rahalised vahendid, mis tooksid kohapeal tulemuslikult ühtset ja konkreetset kasu.
In addition to such mainstreaming, the LIFE programme [77] will allow funds to be combined and better aligned with policy priorities in a more strategic, cost-effective way, in support of environment and climate-related measures, through the deployment of a range of projects, including ‘integrated projets’.
Lisaks sellisele eesmärkide arvessevõtmisele võimaldab LIFE-programm [77] rahalisi vahendeid strateegilisemal ja kulutõhusamal moel kombineerida ja viia paremini vastavusse poliitika prioriteetidega, et toetada keskkonna- ja kliimameetmeid terve rea projektide, sealhulgas on ka nn integreeritud projektidega.
The increased capital provided to the European Investment Bank (EIB) as part of the 2012 Compact for Growth and Jobs provides an additional source of investment [78] which should be spent in line with Union environment and climate objectives.
Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamine 2012. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe raames on täiendavaks investeerimisallikaks, [78] mille vahendeid tuleks kasutada kooskõlas liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkidega.
Experience gained in the 2007–2013 programming period shows that although significant funds are available for the environment, the uptake at all levels in the early years has been very uneven, potentially jeopardising the achievement of agreed objectives and targets.
Programmiperioodi 2007–2013 jooksul saadud kogemused näitavad, et kuigi keskkonnameetmete puhul on kättesaadavad märkimisväärsed rahalised vahendid, on nende kasutuselevõtt kõigil tasanditel olnud varasematel aastatel väga ebaühtlane, mis seab ohtu kokkulepitud sihtide ja eesmärkide saavutamise.
To avoid repeating this experience, Member States should integrate environment and climate objectives in their funding strategies and programmes for economic, social and territorial cohesion, rural development and maritime policy, prioritise the early uptake of funding for the environment and climate change and reinforce the capacity of implementing bodies to deliver cost-effective and sustainable investments in order to secure the necessary adequate financial support for investments in these areas.
Et sellest kogemusest õppida, peaksid liikmesriigid keskkonna- ja kliimaeesmärgid integreerima oma majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ning maaelu arengu ja merenduspoliitika rahastamisstrateegiatesse ja -programmidesse ning seadma prioriteediks rahaliste vahendite varasema kasutuselevõtu keskkonna- ja kliimamuutuse puhul ning tugevdama rakendusasutuste suutlikkust teha kulutõhusaid ja jätkusuutlikke investeeringud, et tagada piisav ja vajalik rahaline toetus investeeringuteks nendes valdkondades.
In addition, it has been difficult to trace biodiversity and climate-related expenditure.
Lisaks on olnud raske jälgida elurikkuse ja kliimaga seotud kulutusi.
To assess progress towards attaining those objectives, a tracking and reporting system should be established at Union and Member State level.
Selleks et hinnata kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, tuleks liidu ja liikmesriikide tasandil luua jälgimis- ja aruandlussüsteem.
Establishing such a system is important for the Union’s overall effort relating to multilateral agreements on climate change and biodiversity.
Sellise süsteemi loomine on oluline liidu üldise tegevuse jaoks, mis on seotud kliimamuutust ja elurikkust käsitlevate mitmepoolsete lepingutega.
In this context, the Union will contribute to the intergovernmental process launched at Rio + 20 to assess financing needs and propose options for an effective sustainable development financing strategy.
Sellega seoses aitab liit kaasa Rio+20 konverentsil käivitatud valitsustevahelisele protsessile, et hinnata rahastamisvajadusi ja teha ettepanekuid säästva arengu rahastamise strateegia väljatöötamiseks.
Work to develop indicators for monitoring economic progress and which complement and go beyond gross domestic product (GDP) should continue.
Tuleks jätkata majandusliku arengu jälgimise näitajate väljatöötamist, mis täiendavad sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja lähevad sellest kaugemale.
Securing transparent, sustainable investment depends on the proper valuation of environmental goods.
Läbipaistvate ja jätkusuutlike investeeringute tagamine sõltub keskkonnakaupade õigest väärtustamisest.
Further efforts to measure the value of ecosystems and the cost of their depletion, together with corresponding incentives, will be needed to inform policy and investment decisions.
Informeeritud poliitika- ja investeerimisotsuste tegemiseks on vaja rohkem mõõta ökosüsteemide väärtust ja nende kahanemise kulusid ning kehtestada vastavad stiimulid.
Work to develop a system of environmental accounts, including physical and monetary accounts for natural capital and ecosystem services, will need to be stepped up.
Tuleb kiirendada tööd, et arendada välja keskkonnaalase arvepidamise süsteem, sealhulgas looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste arvepidamise süsteem naturaalühikutes ja rahalises väärtuses.
This supports the outcome of Rio + 20, which recognises the need for broader measures of progress to measure well-being and sustainability to complement GDP.
Sellega toetatakse Rio+20 lõppdokumenti, milles tunnistatakse vajadust laiemate meetmete järele, et mõõta heaolu ja säästlikkuse alaseid edusamme SKP täiendamiseks.
In order to secure investment for environment and climate policy and address environmental externalities, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
Selleks et kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ning tegeleda keskkonnale avalduvate välismõjudega, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:
environment and climate policy objectives are achieved in a cost-effective way and are supported by adequate finance;
keskkonna- ja kliimapoliitika eesmärgid saavutatakse kulutõhusal viisil ning neile nähakse ette piisav rahaline toetus;
public and private sector funding for environment and climate-related expenditure is increased;
keskkonna- ja kliimakulutuste rahastamiseks leitakse rohkem avaliku ja erasektori vahendeid;
the value of natural capital and ecosystem services, as well as the costs of their degradation are properly assessed and considered in policy-making and investments.
looduskapitali ja ökosüsteemiteenuste väärtust ning nende vaesumisest tingitud kulusid hinnatakse nõuetekohaselt ning võetakse arvesse poliitikakujundamisel ja investeeringute tegemisel.
phasing out environmentally harmful subsidies at Union and Member State level without delay, and reporting on progress through the National Reform Programmes; increasing the use of market-based instruments, such as Member States’ taxation policies, pricing and charging, and expanding markets for environmental goods and services, with due regard to any adverse social impacts, using an action-based approach, supported and monitored by the Commission, inter alia, via the European Semester;
lõpetada viivitamatult liidu ja liikmesriikide tasandil antavad keskkonnale kahjulikud toetused ning anda saavutatust aru riiklike reformikavade kaudu; suurendada selliste turupõhiste vahendite nagu liikmesriikide maksupoliitika, hinnakujunduse ja tasude kasutamist ning laiendada keskkonnakaupade ja -teenuste turgu, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju ja kasutades meetmepõhist lähenemist, mida toetab ja mille seiret teostab komisjon muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kaudu;
facilitating the development of, and access to, innovative financial instruments and funding for eco-innovation;
lihtsustada uuenduslike finantsvahendite väljatöötamist ja kättesaadavust ja rahastada ökoinnovatsiooni;
adequately reflecting environment and climate priorities in policies and funding strategies to support economic, social and territorial cohesion;
kajastada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavates meetmetes piisavalt keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete ja rahastamisstrateegiaid;
making dedicated efforts to ensure the full and efficient use of available Union funding for environmental action, including by significantly improving its early uptake under the Union’s Multiannual Financial Framework 2014–2020 and devoting 20 % of the budget to climate change mitigation and adaptation through the mainstreaming of climate action and linking that funding to clear benchmarks, target setting, monitoring and reporting;
teha sihipäraseid jõupingutusi, et tagada liidu pakutava rahalise toetuse täielik ja tõhus kasutamine keskkonnategevuse jaoks, sealjuures võtta see liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel oluliselt varem kasutusele ning eraldada 20 % eelarvest kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks, võttes kliimameetmeid arvesse muudes valdkondades ja sidudes rahalise toetuse selgete näitajate, eesmärkide, seire ja aruandlusega;
developing and applying a system for reporting and tracking environment-related expenditure in the Union budget, in particular expenditure on climate change and biodiversity, by 2014;
luua 2014. aastaks süsteem keskkonnaga, eelkõige kliimamuutuse ja elurikkusega seotud liidu eelarvekulutuste aruandluseks ja jälgimiseks ning seda rakendada;
integrating environmental and climate-related considerations into the European Semester process, where this is relevant for individual Member States’ prospects for sustainable growth and is appropriate for country-specific recommendations;
integreerida keskkonna- ja kliimaalased kaalutlused Euroopa poolaasta protsessi seal, kus see on tähtis üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadete seisukohast ning asjakohane konkreetsele riigile mõeldud soovituste jaoks;
developing and applying alternative indicators that complement and go beyond GDP to monitor the sustainability of progress and continuing work to integrate economic indicators with environmental and social indicators, including by means of natural capital accounting;
töötada välja SKPd täiendavad ja sellest kaugemale ulatuvad alternatiivsed näitajad, et nende põhjal jälgida saavutatu jätkusuutlikkust ning kohaldada neid näitajaid; jätkata tööd majandusnäitajate integreerimiseks keskkonna- ja kliimanäitajatega, sealhulgas looduskapitali arvestusega;
further developing and encouraging ‘payments for ecosystem services’ schemes;
edasi arendada ja soodustada ökosüsteemiteenuste korra kohaselt teostatavaid makseid;
putting in place incentives and methodologies that stimulate companies to measure the environmental costs of their business and profits derived from using environmental services and to disclose environmental information as part of their annual reporting.
võtta kasutusele stiimulid ja metoodikad, mis suunavad ettevõtteid mõõtma oma äritegevusest tingitud keskkonnakulusid ja keskkonnateenuste kasutamisest saadud kasumit ning avalikustama oma aastaaruannetes keskkonnateavet.
Encouraging companies to exercise due diligence, including throughout their supply chain.
Õhutada ettevõtteid ilmutama nõuetekohast hoolsust, seda ka oma tarneahela ulatuses.
Priority objective 7:
Esmatähtis eesmärk nr 7:
To improve environmental integration and policy coherence
parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust
Although integrating environmental protection concerns into other Union policies and activities has been a Treaty requirement since 1997, the overall state of Europe’s environment indicates that progress made to date, while commendable in some areas, has not been sufficient to reverse all negative trends.
Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude liidu poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks.
The achievement of many of the priority objectives of the 7th EAP will demand even more effective integration of environmental and climate-related considerations into other policies, as well as more coherent, joined-up policy approaches that deliver multiple benefits.
Seitsmenda keskkonnaprogrammi mitme esmatähtsa eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu.
This should help to ensure that difficult trade-offs are managed early on, rather than in the implementation phase, and that unavoidable impacts can be mitigated more effectively.
See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt.
The necessary measures should be developed in a timely manner in order to ensure that relevant targets are met.
Asjaomaste eesmärkide täitmise tagamiseks tuleks õigeaegselt välja töötada vajalikud meetmed.
The Strategic Environmental Assessment Directive [79] and Environmental Impact Assessment Directive [80], when correctly applied, are effective tools for ensuring that environmental protection requirements are integrated in plans and programmes as well as in projects.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv [79] ja keskkonnamõju hindamise direktiiv [80] on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, millega tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse.
Local and regional authorities, which are generally responsible for decisions on the use of land and marine areas, have a particularly important role to play in assessing environmental impacts and protecting, conserving and enhancing natural capital, thus also achieving greater resilience to the impact of climate change and to natural disasters.
Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuse mõjudele ja looduskatastroofidele.
The envisaged expansion of energy and transport networks, including offshore infrastructure, will need to be compatible with protection of nature and climate adaptation needs and obligations.
Energia- ja transpordivõrkude, sealhulgas avamerele rajatud taristu kavandatud laiendamine peab olema vastavuses looduskaitsega ning kliimamuutusega kohanemise vajaduse ja kliimakohustustega.
Incorporating green infrastructure into related plans and programmes can help overcome fragmentation of habitats and preserve or restore ecological connectivity, enhance ecosystem resilience and thereby ensure the continued provision of ecosystem services, including carbon sequestration, and climate adaptation, while providing healthier environments and recreational spaces for people to enjoy.
Rohelise taristu kaasamine asjaomastesse kavadesse ja programmidesse aitab kaotada elupaikade killustatust ning säilitada või taastada ökoloogilist ühenduvust, suurendada ökosüsteemi vastupanuvõimet, tagades seejuures ökosüsteemiteenuste, sealhulgas süsinikdioksiidi sidumise ja kliimamuutusega kohanemise jätkumise, ning pakkudes samas inimestele tervemat keskkonda ja looduslikke puhkekohti.
The 7th EAP includes a number of priority objectives designed to enhance integration.
Seitsmes keskkonnaprogramm hõlmab mitut esmatähtsat eesmärki keskkonnaküsimuste integreerimise suurendamiseks.
In its proposals for the Common Agricultural Policy, the Common Fisheries Policy, the Trans-European Networks and the Cohesion policy reforms, the Commission has included measures to further support environmental integration and sustainability.
Komisjon on lisanud ühist põllumajanduspoliitikat, ühist kalanduspoliitikat, üleeuroopalisi võrke ja ühtekuuluvuspoliitika reforme käsitlevatesse ettepanekutesse meetmed, millega toetatakse jätkuvalt keskkonnaküsimuste integreerimist ja säästvust.