natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has therefore decided to revise recital 63 of the provisional Regulation and disregard the actual costs of crude palm oil (CPO), the main raw material purchased and used in the production of biodiesel, as recorded by the companies concerned in their accounts and to replace them with the price at which those companies would have purchased the CPO in the absence of such a distortion.
Seega otsustas komisjon vaadata läbi ajutise määruse põhjenduse 63 ning mitte võtta arvesse vaatlusaluste äriühingute arvepidamistes kajastuvaid toorpalmiõli (kui ostetud ja biodiisli tootmisel kasutatud peamise tooraine) tegelikke kulusid, vaid asendada need hinnaga, mida asjaomased äriühingud oleksid maksnud toorpalmiõli eest moonutuse puudumisel.
The investigation has confirmed that the price level for the domestically traded CPO is significantly depressed as compared to the ‘international’ reference price, the difference being very close to the export tax applied to CPO.
Uurimine kinnitas, et toorpalmiõli hinnad olid omamaisel turul oluliselt madalamad, kui oli rahvusvaheline võrdlushind, ning vahe oli väga sarnane toorpalmiõli suhtes kehtivale ekspordimaksule.
Since the DET system limits the possibilities to export CPO, it leads to larger quantities of CPO being available on the domestic market, hence putting pressure down on the domestic CPO prices.
Et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi, tähendab see suuremate koguste jäämist omamaisele turule ning see võtab maha toorpalmiõli riigisisese hinnasurve.
This constitutes a particular market situation.
See kujutab endast erilist turuolukorda.
During the IP biodiesel exports had an export tax rate between 2 and 5 %.
Uurimisperioodil kehtis biodiisli ekspordi suhtes ekspordimaks suurusjärgus 2–5 %.
During the same period CPO exports had an export tax rate ranging between 15-20 % while the export tax for RBDPO ranged from 5-18,5 %.
Samal ajavahemikul kohaldati toorpalmiõli ekspordi suhtes 15–20 % ekspordimaksu, kusjuures RBDPO (rafineeritud, pleegitatud ja desodoreeritud palmiõli) ekspordimaks oli 5–18,5 %.
The different tariff rates apply according to the corresponding range of reference prices (which follow the international market trends and have nothing to do with quality differences).
Vastavate võrdlushindade, mis sõltuvad rahvusvahelise turu suundumustest ja mis ei näita mingil viisil kvaliteedierinevusi, alusel kohaldatakse eri tariifikvoote.
The export tax for the palm fruit is set at a flat rate of 40 %.
Palmivilja ekspordimaksu kindlasummaline määr on 40 %.
For the reasons mentioned above, recital 63 of the provisional Regulation is revised and the cost of the main raw material (CPO) recorded by the companies concerned has, pursuant to Article 2(5) of the basic Regulation, been replaced by the reference export price (HPE) [11] for CPO published by the Indonesian Authorities which is in turn based on published international prices (Rotterdam, Malaysia and Indonesia).
Eespool nimetatud põhjustel on vaadatud läbi ajutise määruse põhjendus 63 ning vaatlusaluste äriühingute dokumentides sisalduv peamise tooraine (toorpalmiõli) hind on asendatud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toorpalmiõli ekspordi võrdlushinnaga, [11] mida avaldavad Indoneesia pädevad asutused ja mis omakorda põhinevad avaldatud rahvusvahelistel hindadel (Rotterdam, Malaisia ja Indoneesia).
This adjustment is made in respect of CPO that was purchased from both related and unrelated companies.
Kohandamisel on arvestatud nii seotud kui ka sõltumatutelt äriühingutelt ostetud toorpalmiõli.
The cost of the own produced CPO within the same legal entity is accepted given that no evidence has been found that the cost of the own produced CPO within the same legal entity is affected by the distortion.
Ühe ja sama juriidilise isiku sees toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda aktsepteeritakse, kuna ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kõnealuse äriühingusiseselt toodetud toorpalmiõli kui omatoodangu hinda oleks moonutatud.
All exporting producers from Indonesia as well as the Government of Indonesia claim that the replacement of the costs for CPO, as recorded by the companies, with the Indonesian reference export price for CPO is neither permissible under WTO rules nor under Article 2(5) of the basic Regulation and is hence illegal.
Kõik Indoneesia eksportivad tootjad ja ka Indoneesia valitsus väidavad, et äriühingute raamatupidamises kajastatud toorpalmi kulude asendamine Indoneesia toorpalmiõli võrdlushinnaga ei ole lubatud ei WTO reeglite ega algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ning on seetõttu ebaseaduslik.
In this regard the Government of Indonesia claimed that the Commission wrongly treated the Republic of Indonesia as a non-market economy.
Sellega seoses väitis Indoneesia valitsus, et komisjon kohtleb Indoneesia Vabariiki ebaõigesti mitteturumajandusena.
The arguments put forward by the companies can be summarised as follows.
Äriühingute esitatud väited võib kokku võtta järgmiselt.
Firstly, the Commission has not demonstrated any reason to depart from the actual costs recorded or that these costs do not reasonably reflect the costs associated with the production of product concerned but has simply stated that the recorded costs are artificially low compared to international prices and should therefore be replaced.
Esiteks ei ole komisjon näidanud põhjust, miks ta tegelikest kajastatud kuludest kõrvale kaldub või miks need kulud ei kajasta mõistlikult vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, vaid on pelgalt väitnud, et kajastatud kulud on kunstlikult madalad, võrreldes rahvusvaheliste hindadega, ja tuleks seetõttu asendada.
This is contrary to WTO rules according to which the test for determining whether a particular cost can be used for calculating production costs is whether that cost is associated with the production and sale of the product and not whether that cost reasonably reflect market value.
See on vastuolus WTO reeglitega, mille kohaselt see, kas mingit konkreetset kulu saab kasutada tootmiskulude arvutamiseks, määratakse kindlaks selle järgi, kas see kulu on seotud toote tootmise ja müügiga, mitte aga selle järgi, kas see kulu kajastab mõistlikul määral turuväärtust.
Secondly, even if Article 2(5) of the basic Regulation seemingly allows for an adjustment to be made, the application of that Article would be limited to situations where the State interferes directly on the market by setting or regulating the prices at an artificially low level.
Teiseks, isegi kui algmääruse artikli 2 lõige 5 lubab näiliselt teha korrektsioone, piirdub selle artikli kohaldamine olukordadega, kus riik sekkub otseselt turu toimimisse, kehtestades või reguleerides hindu selliselt, et need on kunstlikult madalad.
However, in this particular case, the Commission alleges that the domestic price of CPO, rather than being regulated by the State, is artificially low simply due to the export tax imposed on CPO.
Antud juhul aga väidab komisjon, et toorpalmiõli omamaine hind ei ole mitte riigi poolt reguleeritud, vaid on kunstlikult madal lihtsalt seetõttu, et toorpalmiõlile on kehtestatud ekspordimaks.
Even if this were to be true, any effect on the domestic price can only be considered as accidental or mere side-effects of the export tax system.
Isegi kui see vastaks tõele, tuleb selle mõju omamaisele hinnale pidada üksnes juhuslikuks või pelgaks ekspordimaksu kõrvalmõjuks.
Thirdly, the Commission wrongly relies on the Acron judgment to justify the legality of the CPO adjustment.
Kolmandaks tugineb komisjon ebaõigelt Acroni kohtuotsusele, et õigustada toorpalmiõli korrektsiooni õiguspärasust.
This judgment is currently under appeal and cannot therefore be relied upon as a precedent.
Nimetatud otsus on praegu edasi kaevatud ja sellele ei saa tugineda kui pretsedendile.
In any case, the factual circumstance in Acron was different as it relates to a situation where, contrary to CPO prices in Indonesia which are set freely on the market, the gas prices had been regulated by the State.
Igal juhul olid faktilised asjaolud Acroni juhtumis teistsugused, sest see oli seotud olukorraga, kus riik reguleeris gaasi hindu, erinevalt toorpalmiõli hindadest Indoneesias, mis kujunevad turul vabalt.
Finally, the Government of Indonesia claimed that the Article 2(5) adjustment was done solely to increase dumping margins by reason of differences in taxation.
Lõpuks väitis Indoneesia valitsus, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon tehti üksnes selleks, et maksuerinevuste tõttu suurendada dumpingumarginaale.
The claim that the adjustment under Article 2(5) of the basic Regulation is illegal under WTO and/or Union rules must be rejected.
Väide, et algmääruse artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon on WTO ja/või liidu eeskirjade alusel ebaseaduslik, tuleb tagasi lükata.
The basic Regulation has transposed the WTO anti-dumping agreement (ADA) and it is therefore considered that all provisions of this Regulation, including Article 2(5), are consistent with the Union’s obligations under ADA.
Algmäärusega võeti üle WTO dumpinguvastane leping ja seega ollakse seisukohal, et kõik nimetatud määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 5, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust.
In this respect it is recalled that Article 2(5) of the basic Regulation is applicable to both market and non-market economies equally.
Sellega seoses meenutatakse, et algmääruse artikli 2 lõiget 5 kohaldatakse ühtmoodi nii turumajandusriikide kui ka mitteturumajandusriikide puhul.
As mentioned above (recital 42), the General Court established in the Acron case the principle of law that if the costs associated with the production of the product under investigation are not reasonably reflected in the records of the companies, they do not serve as a basis for calculating normal value and that such costs could be replaced with costs reflecting a price set by market forces pursuant to Article 2(5) of the basic Regulation.
Nagu eespool (põhjenduses 42) mainitud, sedastas Üldkohus Acroni kohtuasjas õiguspõhimõtte, et kui uurimisaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajasta mõistlikult äriühingu dokumentides, siis ei võeta neid normaalväärtuse arvutamisel aluseks ning sellised kulud võib algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel asendada kuludega, mis kajastavad turujõudude kujundatud hinda.
The fact that the Acron case concerned prices that were regulated by the State cannot, however, be interpreted as meaning that the Commission is precluded to apply Article 2(5) in respect to other forms of State intervention that distorts, directly or indirectly, a particular market by depressing prices to an artificially low level.
Asjaolu, et Acroni kohtuasi puudutas riigi poolt reguleeritud hindu, ei saa siiski tõlgendada selliselt, et komisjon ei saa kohaldada artikli 2 lõiget 5 juhtudel, kus riik sekkub mõnes muus vormis, moonutades otseselt või kaudselt mingit konkreetset turgu, surudes sealsed hinnad kunstlikult madalale.
The panel in China — Broilers has recently reached a similar conclusion when interpreting Article 2.2.1.1 of the ADA.
Vaekogu on Hiina kaebuses broilerite asjus hiljuti jõudnud samasugusele järeldusele, tõlgendades dumpinguvastase lepingu artiklit 2.2.1.1.
In the present case the Commission has found that the costs associated with the production of the product concerned are not reasonably reflected in the records of the companies concerned because they are artificially low by virtue of the Indonesian DET system.
Käesoleval juhul leidis komisjon, et vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomaste äriühingute dokumentides, sest nad on Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu kunstlikult madalad.
It was therefore fully justified for the Commission to adjust the costs for COP under Article 2(5) of the basic Regulation.
Seepärast korrigeeris komisjon täiesti õigustatult algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel toorpalmiõli kulusid.
With regard to the claim by the Indonesian Government it is noted that that the Article 2(5) adjustment is based on the demonstrated difference between domestic and international CPO prices and not on any differences in taxation.
Seoses Indoneesia valitsuse väitega märgitakse, et artikli 2 lõike 5 kohane korrektsioon põhineb tõendatud erinevusel toorpalmiõli omamaiste ja rahvusvaheliste hindade vahel, mitte aga maksustamise erinevustel.
Two exporting producers in Indonesia claimed that the Commission has failed to demonstrate that the price of Indonesian domestic CPO is distorted.
Kaks Indoneesia eksportivat tootjat väitsid, et komisjon ei ole tõendanud, et Indoneesia omamaine toorpalmiõli hind on moonutatud.
They argue that Commission’s basic assumption that the DET limits the possibilities to export CPO, thereby leading to larger quantities of CPO being available on the domestic market and hence depressing the domestic CPO prices is factually incorrect as CPO is exported in large quantities (70 % of all production).
Nende väitel on ekslik komisjoni põhieeldus, et diferentseeritud ekspordimaksu süsteem piirab toorpalmiõli eksportimise võimalusi ja selle tulemusena on suuremad kogused toorpalmiõli saadaval riigi siseturul, mis viib alla toorpalmiõli omamaise hinna, sest toorpalmiõli eksporditakse suurtes kogustes (70 % kogu toodangust).
In any event, even if the domestic CPO market would be considered distorted by virtue of the DET, also the HPE price is equally distorted, as it is based on international export prices, which include the export tax.
Igal juhul isegi kui toorpalmiõliturgu tuleks diferentseeritud ekspordimaksu tõttu pidada moonutatuks, on ka ekspordi võrdlushind samavõrra moonutatud, sest see põhineb rahvusvahelistel ekspordihindadel, mis sisaldavad ekspordimaksu.
Therefore, the HPE price for CPO cannot be used as an appropriate benchmark price for adjusting the cost of CPO.
Seepärast ei saa toorpalmiõli kulude korrigeerimisel pidada ekspordi võrdlushinda sobivaks toorpalmiõli sihthinnaks.
Notwithstanding the fact that CPO is exported from Indonesia in large quantities, the investigation has revealed that the domestic price of CPO is artificially low as compared with international prices.
Olenemata asjaolust, et toorpalmiõli eksporditakse Indoneesiast suurtes kogustes, on uurimise käigus ilmnenud, et toorpalmiõli omamaine hind on rahvusvaheliste hindadega võrreldes kunstlikult madal.
Moreover, the price difference found is close to the export tax imposed on DET.
Peale selle on leitud hinnaerinevus lähedane diferentseeritud ekspordimaksu süsteemis kehtestatud ekspordimaksule.
It is therefore reasonable to conclude that the low domestic price level is a result of a distortion by virtue of the DET.
Seepärast on mõistlik järeldada, et omamaiste hindade madal tase tuleneb diferentseeritud ekspordimaksu tingitud moonutusest.
In addition, international prices of commodities, including CPO, are determined based on supply and demand, reflecting the dynamics of market forces.
Peale selle määratakse börsikaupade, s.h toorpalmiõli rahvusvahelised hinnad kindlaks nõudluse ja pakkumise põhjal, mis kajastab turujõudude dünaamikat.
No evidence have been adduced that would indicate those market forces have become distorted by virtue of the Indonesian DET.
Ei ole esitatud mingeid uusi tõendeid selle kohta, et need turujõud oleksid Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteemi tõttu moonutatud.
The claim that the HPE is an inappropriate benchmark is therefore rejected.
Väide, et ekspordi võrdlushind ei ole sobiv sihthind, lükatakse seega tagasi.
One exporting producer, which was found not to have representative domestic sales (recital 60 of the provisional Regulation) claimed that the Commission had erroneously made the representativity test on the basis of sales by related companies individually instead of the global sales of all companies within the group.
Üks eksportiv tootja, kelle müüki omamaisel turul ei peetud piisavalt tüüpiliseks (ajutise määruse põhjendus 60), väitis, et komisjon on võtnud tüüpilisuse kontrolli aluseks ekslikult üksikute seotud äriühingute müügikogused, kuigi oleks pidanud võtma aluseks kõigi kontserni kuuluvate seotud äriühingute kogumüügi.
It nonetheless acknowledges that this alleged error had no impact on the provisional finding made in respect of it.
Siiski tunnistas ta, et väidetav eksimus ei mõjutanud sellega seotud ajutist järeldust.
It is recalled that in respect to this exporting producer all related companies failed individually the representativity test.
Siinkohal tuletatakse meelde, et seoses nimetatud eksportiva tootjaga ei olnud ükski seotud üksik äriühing tüüpilisuse kontrollis edukas.
Therefore, even if this claim was to be founded it is clear that a representativity test on the basis of the totality of domestic sales of the all related companies could not, as acknowledged by the exporting producer, have had an impact on the provisional findings.
Olenemata väite paikapidavusest on selge, et kõigi seotud äriühingute kogumüügil põhinev tüüpilisuse kontroll ei oleks mõjutanud ajutisi järeldusi, nagu tunnistas ka asjaomane eksportiv tootja.
In the absence of any further comments, recitals 60 to 62 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–62.
One party claimed that in relation to recital 63 of the provisional Regulation an overstated SG&A was used for that party.
Ühe huvitatud isiku väitel on ajutise määruse põhjenduse 63 tähenduses tema müügi-, üld- ja halduskulud üle hinnatud.
After having examined this claim, it appeared that the SG&A for both domestic and export sales was included in the construction of normal value.
Väite kontrollimise järel selgus, et normaalväärtuse määramisel oli võetud arvesse nii omamaist kui ka eksportmüüki.
The necessary corrections to use the SG&A for only the domestic sales were accordingly made.
Sellest tulenevalt tehti vajalikud korrektsioonid, et võtta müügi-, üld- ja halduskulude puhul arvesse üksnes omamaist müüki.
One party questioned the construction of normal value and in particular the choice of methodology under Article 2(6) as stated in recital 65 of the provisional Regulation.
Üks huvitatud isik tõstatas küsimuse normaalväärtuse määramise kohta, eeskätt algmääruse artikli 2 lõike 6 kohase meetodi kasutamise kohta, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 65.
Article 2(6) provides for three alternative methodologies to establish SG&A and profit in case the actual data of the company cannot be used.
Algmääruse artikli 2 lõikes 6 nähakse müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi määramiseks ette kolm alternatiivset meetodit juhuks, kui äriühingu tegelikke andmeid ei ole võimalik kasutada.
This party claimed that these three methodologies must be considered in the order in which they are presented and that therefore Article 2(6)(a) and (b) should be considered first to be applied.
Nimetatud huvitatud isiku väitel tuleks kõnealuseid kolme meetodit kasutada nende esitamise järjekorras ehk esimesena tuleks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkte a ja b.
Whereas the provisional Regulation appeared to address only the methodology under Article 2(6)(c), the following recitals elaborate why Article 2(6)(a) and (b) are not applicable in this case.
Kuna ajutises määruses käsitleti ilmselt ainult artikli 2 lõike 6 punktis c osutatud meetodit, selgitatakse alljärgnevates põhjendustes, miks ei ole artikli 2 lõike 6 punktid a ja b käesoleval juhul kohaldatavad.
Article 2(6)(a) is not applicable given that no actual amounts for any of the sampled Indonesian (and Argentinian) companies were established given the fact that they did not have any sales in the ordinary course of trade.
Artikli 2 lõike 6 punkt a ei ole kohaldatav seetõttu, et mitte ühegi valimisse kaasatud Indoneesia (ja Argentina) äriühingu puhul ei saanud määrata tegelikke summasid, sest neil ei olnud müügitegevust, mida saanuks käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana.
Therefore, no data on actual amounts of any other exporter or producer (in the sample) is available to apply Article 2(6)(a).
Seega ei ole andmed teiste (valimisse kuuluvate) eksportijate või tootjate tegelike summade kohta kättesaadavad, et saaks kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti a.
Article 2(6)(b) is not applicable given that all Indonesian (and Argentinian) companies in the sample do not have sales of products of the same general category of products that are made in the ordinary course of trade.
Artikli 2 lõike 6 punkt b ei ole kohaldatav, sest kõigi Indoneesia (ja Argentina) valimisse kaasatud äriühingute müügitegevus tavapärase kaubandustegevuse käigus ei hõlma sama üldkategooria tooteid.
In relation to Article 2(6)(b), this party also argued that the Basic Regulation is inconsistent with the WTO Regulation to the extent that it contains the requirement in Article 2(6)(b) that the sales should be made in the ordinary course of trade.
Seoses artikli 2 lõike 6 punktiga b väitis eespool nimetatud huvitatud isik, et algmäärus on vastuolus WTO regulatsiooniga niivõrd, kui selle artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt peab müügitegevus toimuma tavapärase kaubandustegevuse käigus.
However, as mentioned in recital 72 above, the basic Regulation has transposed the WTO anti-dumping agreement (ADA) and it is therefore considered that all provisions of this Regulation, including Article 2(6), are consistent with the Union’s obligations under ADA and that the sales in the ordinary course of trade element is fully compliant.
Ent nagu on mainitud põhjenduses 72, on algmäärusega üle võetud WTO dumpinguvastane leping ja seetõttu ollakse seisukohal, et kõik käesoleva määruse sätted, kaasa arvatud artikli 2 lõige 6, on kooskõlas liidu kohustustega, mis tulenevad dumpinguvastasest lepingust, ja et tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügi nõue on sellega täielikult kooskõlas.
Therefore, the choice of applying Article 2(6)(c) in using any other reasonable method to determine a profit margin is confirmed.
Seepärast kinnitatakse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamine, mis näeb ette iga muu põhjendatud meetodi kasutamise kasumimarginaali kindlaksmääramiseks.
Furthermore, several parties considered the 15 % profit margin used when constructing normal value to be excessive.
Mitmed huvitatud isikud leidsid, et normaalväärtuse määramisel kasutatud 15 % kasumimarginaal oli liiga kõrge.
They claim that the provisional Regulation does not explain how the Commission has calculated the 15 % and therefore they assume that the Commission took the 15 % from the profit margin used in the injury calculations.
Nende väitel ei selgitata ajutises määruses, mil viisil on komisjon saanud arvutuste tulemuseks 15 %, mistõttu nad eeldavad, et komisjon on võtnud selle arvu kahjude arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist.
They claimed that in several other cases concerning commodities the Commission used profit margins in the region of 5 %.
Nende väitel on komisjon kasutanud mitme muu kaupu käsitleva juhtumi puhul kasumimarginaali suurusjärgus 5 %.
Several parties suggested using the profit margin of the bioethanol case from the United States.
Mitu huvitatud isikut tegi ettepaneku kasutada sama kasumimarginaali, mis Ameerika Ühendriike käsitlevas bioetanooli juhtumis.
One party also suggested using the lower profit margin of its sales of a blend of biodiesel with mineral diesel.
Üks huvitatud isik tegi ka ettepaneku kasutada madalamat kasumimarginaali tema müügitegevuse suhtes biodiisli ja mineraaldiisli segu puhul.
In addition, the Government of Indonesia claimed that it is duplicative to replace the CPO cost under Article 2(5) of the basic Regulation while using at the same time a 15 % profit margin under Article 2(6)(c) which would reflect the profit margin of an undistorted market.
Peale selle väitis Indoneesia valitsus, et toorpalmiõli kulude asendamine algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel ja samal ajal 15 % kasumimarginaali kasutamine algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c alusel, mis kajastaks moonutamata turu kasumimarginaali, annab topeltmõju.
First, it is incorrect that the Commission systematically uses a 5 % profit margin when constructing normal value.
Esiteks ei ole õige, et komisjon kasutab normaalväärtuse määramisel järjekindlalt 5 % kasumimarginaali.