natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The terms ‘protein seeds’, ‘all cattle cake without the addition of urea’, and ‘salt, minerals’ are respectively replaced by the terms ‘legume seeds’, ‘products derived from oilseeds or oil fruits without the addition of urea’ and ‘minerals’.
Mõisted „valgurikaste taimede seemned”, „õlikoogid, kuhu ei ole lisatud uureat” ja „sool, mineraalained” on asendatud vastavalt terminitega „kaunviljade seemned”, „õliseemnete või õliviljade kõrvalsaadused, millele ei ole lisatud karbamiidi” ja „mineraalained”.
It is also specified that ears of maize may be preserved dry or moist.
Samuti on täpsustatud, et maisitõlvikute säilitamiseks on lubatud nii nende kuiv- kui ka märgtöötlemine.
These raw materials have no impact on the quality of the product.
Kõnealused komponendid ei mõjuta toote kvaliteeti.
The use of caustic soda to treat cereals and products derived from them is prohibited because it is not a traditional practice.
Kaustilise sooda kasutamine teraviljade ja nende kõrvalsaaduste töötlemiseks on keelatud, kuna tegemist ei ole traditsioonilise meetodiga.
The sentence ‘Any additive intended to directly alter the composition of the milk is prohibited’ is replaced by the positive list of additives, which exhaustively specifies the functional categories and groups of authorised additives using the regulatory terminology.
Lubatud söödalisandite loetelu on asendatud järgmise lausega: „Keelatud on kasutada mis tahes söödalisandit, mis muudab otseselt piima koostist”, samuti on nõuetele vastavat terminoloogiat kasutades ammendava üksikasjalikkusega kirjeldatud lubatud söödalisandi eri kategooriaid ja funktsionaalrühmi.
The purpose of this amendment is to avoid any ambiguity or differences in interpretation during inspections.
Selle muudatuse eesmärk on vältida segadust või erinevaid tõlgendamisvõimalusi kontrolli teostamise käigus.
A provision banning GMOs in the animals’ feed and a holding’s crops has been added in order to maintain the feed’s traditional character.
Lisatud on säte, millega keelatakse GMOde kasutamine loomasöödas ja majandis kasvatatavate kultuuride puhul, eesmärgiga tagada loomasööda vastavus traditsioonilistele tootmismeetoditele.
Lactating dairy cows may be brought into the herd under the following conditions: In a dairy herd the lactating dairy cows purchased from farmers who do not fulfil the conditions for the production of the designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ make up at most 10 % of the holding’s total number of lactating dairy cows over that year or at most 1 lactating dairy cow over that year for holdings with fewer than 10 dairy cows.
Piimalehmade lisamine nende laktatsiooniperioodil on lubatud järgmistel tingimustel: „Piimakarja täienduseks teistelt loomakasvatajatelt ostetud lakteerivate lüpsilehmade, kes ei vasta kaitstud päritolunimetuse „Fourme d’Ambert” tootmise tingimustele, osakaal ei või olla suurem kui 10 % majandi kõigi lakteerivate lüpsilehmade koguarvust konkreetsel aastal, või majandites, kus on vähem kui kümme lakteerivat lüpsilehma, mitte rohkem kui üks lakteeriv lüpsilehm konkreetsel aastal”.
It is specified that ‘the unloading of vehicle tanks into stationary tanks must take place in the geographical area covered by the designation’ in order to facilitate the traceability and monitoring of the milk.
Piima jälgitavuse parandamiseks ja kontrollimeetmete hõlbustamiseks on täpsustatud, et „piima ladustamine tsisternidest statsionaarsetesse mahutitesse peab igal juhul toimuma päritolunimetuse geograafilises piirkonnas”.
Sub-heading IV.5.5 ‘Farmhouse production’
Alapunkt IV.5.5. „Tootmine põllumajandusettevõttes”
In the particular case of farmhouse production, the sentence ‘milk from at most two successive milkings is used; the milk from the first milking is refrigerated so that it will keep’ is deleted.
Põllumajandusettevõttes tootmise puhul kohaldatavatest nõuetest on jäetud välja lause: „kasutatakse kuni kahe järjestikuse lüpsi piima, kusjuures esimese lüpsi piima säilitatakse jahutatult”.
It is deemed redundant in view of the provision stating that for this type of production ‘Renneting takes place no later than 16 hours after the first milking.’
Seda lauset ei peetud vajalikuks, kuivõrd sellise tootmise puhul kohaldatakse sätet, milles on nähtud ette, et „kalgendamine toimub hiljemalt 16 tundi pärast esimest lüpsi”.
Sub-heading IV.5.3 ‘Processing’
Alapunkt IV.5.3. „Töötlemine”
It is specified that the piercing takes place ‘from the fourth day counting from the date of renneting’ instead of ‘from the fourth day following renneting’ in order to avoid any ambiguity during inspections and to reflect current trade practices.
On täpsustatud, et juustu võib perforeerida alates neljandast päevast pärast kalgendamist, erinevalt varasemast nõudest, milles nähti ette selle toimingu teostamist neljandal päeval pärast kalgendamist; selle muudatuse eesmärk on vältida segadust kontrollimisel ja tagada vastavus tavapärastele toimingutele kõnealuses valdkonnas.
Heading IV.8 ‘Labelling’
Punkt IV.8. „Märgistus”
The requirement to include the reference ‘appellation d’origine contrôlée’ on the labelling has been deleted and replaced by a requirement to include the European Union’s protected designation of origin symbol, in the interests of legibility and synergy in the provision of information about PDO-registered products.
Välja on jäetud kohustus esitada märgisel väljend „appellation d’origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus), selle asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN); selle muudatuse eesmärk on parandada märgise loetavust ja tekitada KPNiga registreeritud toodete esitlemisel sünergiat.
Heading IV.9 ‘National requirements’
Punkt IV.9. „Riiklikud nõuded”
In accordance with the abovementioned national reform of the system for monitoring designations of origin, a table has been added which sets out the main points to be checked and the evaluation method to be used.
Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile on lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused ja nende hindamise meetodid.
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘FOURME D’AMBERT’
Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta [1]„FOURME D’AMBERT”
EC No: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012
EÜ nr: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012
‘Fourme d’Ambert’
„Fourme d’Ambert”
The cheese with the designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ is a blue-veined, unpressed, uncooked, fermented, and salted cheese, made from renneted cow’s milk and produced in the form of a cylinder between 17 and 21 cm in height and 12,5 and 14 cm in diameter, weighing from 1,9 to 2,5 kg.
Päritolunimetuse „Fourme d’Ambert” all on registreeritud kalgendatud lehmapiimast valmistatud pressimata ja kuumtöötlemata laagerdatud ja soolatud sinihallitusjuust, mis on silindrikujuline, 17–21 cm kõrge, läbimõõduga 12,5–14 cm ja kaalub 1,9–2,5 kg.
The cheese has a fat content of at least 50 grams per 100 grams of cheese after total desiccation and the matured cheese must have a dry matter content of at least 50 grams per 100 grams of cheese.
100 grammis juustus peab pärast täielikku kuivamist olema vähemalt 50 grammi rasvainet ja kuivaine kogumass 100 grammis valminud juustus ei tohi olla alla 50 grammi.
The designation of origin ‘Fourme d’Ambert’ may not be used for the cheese until the 28th day after renneting.
Kaitstud päritolunimetust „Fourme d’Ambert” tohib kasutada alates 28. päevast pärast laabiga kalgendamist.
‘Fourme d’Ambert’ is a cheese which has a bloom on its dry, grey to light-grey coloured rind, where white, yellow and red mould may also be present and which may have a blue sheen.
Juust „Fourme d’Ambert” on kaetud õhukese kuiva koorikuga, selle värvus võib olla helehallist tumehallini ning sellel võib esineda valget, kollast või punast hallitust ja sinakashallikat varjundit.
The inside of the cheese, which is white to cream in colour, shows cracks and evenly distributed blue to green veining.
Juustumassi värvus on valgest kreemikani, selles on avasid ja korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjoonekesi.
‘Fourme d’Ambert’ has a supple and unctuous texture.
Juustul „ „Fourme d’Ambert” on pehme ja kreemjas tekstuur.
It has a subtle, scented flavour, a milky taste accentuated by a combination of flavours produced by strains of Penicillium roqueforti, and a characteristic fruity taste.
Tal on hõrk järelmaitse ja iseloomulik lõhn, piimatoodetele omane maitse, mida rõhutab pintselhalliku Penicillium roqueforti tüve tekitatav järelmaitsete kombinatsioon, iseloomulik mahlakas maitse.
A hint of salt and a slight bitterness are accepted.
Lubatav on vähene soolasus ja kerge mõrkjas maitse.
Throughout the year, the dairy cows are fed exclusively on fodder from the geographical area covered by the designation.
Kogu aasta vältel antakse piimalehmadele põhisöödana üksnes päritolunimetuse jaoks kinnitatud geograafilisest piirkonnast pärinevat sööta.
The consumption and distribution of brassicas in the form of green fodder is forbidden for all animals present on the holding.
Ristõieliste taimede haljassöödana tarbimine ja haljassöödaks andmine on keelatud kõikide majandis olevate loomade puhul.
‘Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 50 % on average of the dairy cows’ annual basic ration expressed as dry matter.
Aasta kohta keskmiselt peab rohusööt (karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo) moodustama kuivaines väljendatuna vähemalt 50 % piimalehmade põhisöödast.
Grazed, wilted, pre-wilted or silaged grass makes up at least 30 % of the dairy cows’ daily basic ration expressed as dry matter.
Igapäevases söödaratsioonis peab rohusööt (karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo) moodustama kuivaines väljendatuna vähemalt 30 % piimalehmade põhisöödast
Outside the grazing period the dairy cows are given at least 3 kg of hay, expressed as dry matter, per cow per day.
Muul kui karjamaal karjatamise ajal peab piimalehmadele antava heina keskmine kogus kuivainest olema vähemalt 3 kg lehma kohta päevas.
When grass is available, grazing is mandatory for the lactating dairy cows as soon as the weather allows.
Kui karjamaadel on rohtu, tuleb lakteerivad lüpsilehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad.
The minimum duration of grazing is 150 days a year.
Loomi tuleb pidada karjamaal vähemalt 150 päeva jooksul aastas.
The dairy herd may be given an average amount of 1800 kg of supplements and additives expressed as dry matter per dairy cow per year.
Täiendsööda ja söödalisandite aastane keskmine kogus on piiratud 1800 kg kuivainega lehma kohta aastas; see piirang kehtib kõikide piimalehmade kohta.
Only the raw materials and additives specified in a positive list are authorised in the supplements and additives given to the dairy cows.
Piimalehmadele antav täiendsööt ja söödalisandid võivad sisaldada üksnes lubatud ainete loendis toodud tooraineid ja lisandaineid.
Only plants, by-products and supplementary feed derived from non-transgenic products are authorised in the animal feed.
Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest.
The milk is produced and the cheese made, matured and preserved for 28 days from the date of renneting within the geographical area.
Piima tootmine, juustu töötlemine, laagerdamine ja säilitamine kuni 28 päeva pärast laabi lisamist toimub määratletud geograafilises piirkonnas.
Cutting ‘Fourme d’Ambert’ is authorised if it does not completely alter its texture.
Juustu „Fourme d’Ambert” tükeldamine on lubatud, kui see ei riku toote tekstuuri.
The labelling of ‘Fourme d’Ambert’ must include the designation of origin in characters at least two-thirds the size of the largest characters used on the label and display the European Union PDO symbol.
Juustu „Fourme d’Ambert” märgisele on kirjutatud päritolunimetus, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest ning see sisaldab Euroopa Liidu KPNi logo.
It is forbidden to place any qualifier directly next to the designation of origin, with the exception of trademarks or brand names.
Kaitstud päritolunimetusega otseselt seotud mis tahes muu omaduse osutamine on keelatud, välja arvatud eratootja või eraettevõtja tunnus.
The geographical area for ‘Fourme d’Ambert’ comprises the following:
Juustu „Fourme d’Ambert” geograafiline piirkond on järgmine.
Department of Puy-de-Dôme
Puy-de-Dôme’i departemang
Cantons of Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: all municipalities.
Kantonid: Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols: kõik kommuunid.
The municipalities of Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.
Kommuunid: Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable, Volvic.
Department of Cantal
Cantali departemang
Cantons of Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: all municipalities.
Kantonid: Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud: kõik kommuunid.
Department of the Loire
Loire’i departemang
the municipalities of Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.
Kommuunid: Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Sauvain.
The geographical area for ‘Fourme d’Ambert’ is situated in a mountainous region and comprises the following:
Juustu „Fourme d’Ambert” geograafiline piirkond asub mägisel alal ja hõlmab järgmisi osi:
the area formed by the ‘Hautes Chaumes du Forez’ at the top of the Forez mountains, straddling the departments of Loire and Puy de Dôme.
Forezi piirkonna kõrgete küngaste ala, Forezi mägede kõrgem piirkond Loire’i ja Puy-de-Dôme’i departemangude piirialal.
The ‘Hautes Chaumes’ — vast bare stretches on granite bedrock surrounded by mainly coniferous forest slopes — are an area of heavy rainfall (annual average precipitation of more than 1000 mm) subject to continental and oceanic influence (annual average temperatures below 10 °C),
Kõrgete küngaste piirkond hõlmab graniidist koosneval aluspinnal laiuvaid suuri lagedaid alasid, mida piiravad okaspuumetsad, iseloomulik on küllalt suur sademete hulk (aastas keskmiselt üle 1000 mm), samaaegselt ilmnevad kontinentaalsed ja ookeanikliima mõjutused (aasta keskmine temperatuur jääb alla 10 °C);
an area essentially consisting of crystalline and volcanic plateaus interspersed with valleys, which, because of its altitude and steep slopes also has mountainous characteristics, in contrast to the low-altitude and flat Limagne area, which has a clay-limestone substrate and a drier climate.
kristallilise või vulkaanilise aluspõhjaga platoodest koosnev ala, mida läbivad sügavad orud ja mille kliimal on orgude sügavate või järskude nõlvade tõttu mitmeid mäestikukliimale iseloomulikke tunnuseid, võrreldes Limagne’i piirkonnaga selle kuivema kliimaga madalate tasandikuliste, eeskätt savi-lubjamuldadega aladega.
The geographical area’s altitude and rainy climate particularly favour the growth of grass.
Ala kõrgus merepinnast ja suur sademete hulk teevad geograafilisest piirkonnast hea rohukasvuga piirkonna.
Human factors
Inimtegurid
The production of this cheese is known to date back to the early Middle ages, as evidenced by a stone sculpture in an old feudal chapel in the middle of the Forez mountains.
Kinnitust on leidnud juustu „Fourme d’Ambert” valmistamine hilisel keskajal, sellest annab tunnistust Forezi mägedes paikneva vana kabeli müüris paiknevasse kivisse raiutud kujutis.
The ‘Hautes Chaumes’ is home to mountain pasture buildings known as ‘jasseries’, which are found at higher altitude than permanent habitats, above 1200 m, and which testify to the pastoral activity on which the traditional production of this cheese was based.
Forezi kõrgete küngaste alal leidub mägionne (jasseries), mis asuvad tavalisest püsiasustusest kõrgemal, st kõrgemal kui 1200 m, mis annavad tunnistust omaaegse juustu „Fourme d’Ambert” valmistamisega seotud loomade karjatamisest.
This production process fitted into a very specific economic and social system which lasted until the middle of the 20th century.
Kuni XX sajandi keskpaigani oli tegemist küllaltki eripärase majandustegevuse ja sotsiaalse korraldusega.
In the spring, the modest-sized herds were led to the summer pastures, thus freeing up the village meadows, which were used to produce hay for winter fodder.
Tagasihoidliku suurusega karjad aeti suveperioodiks mägikarjamaadele, külade lähedal asuvaid rohumaid kasutati heinamaadena talveperioodi jaoks vajaliku heina tegemiseks.
Tending the animals, making the cheese and herding the cows were the sole preserve of women, who lived up on the mountains for part of the year, while the men stayed down in the villages to produce hay and carry out the harvesting.
Loomade talitamine, juustu valmistamine ja karjatamine oli üksnes naiste ülesandeks, kes veetsid seega osa aastast mägedes, samas kui mehed jäid küladesse ning tegid heina ja koristasid vilja.
After demoulding, the cheeses were placed on draining racks made of coniferous wood (hollowed-out half trunks) that fitted the shape of the cheeses.
Valmistamise käigus asetati juustud pärast vormist väljavõtmist okaspuude tüvedest tehtud nõrutusrennidele (pooleks lõigatud ja seest tühjaks tehtud puutüved), mis andsid juustudele lõpliku kuju.
Farmers have continued to use grass as the staple feed for the dairy cows to the present day.
Ka tänapäeval kasutatakse piimalehmade söödaks peamiselt kasvavat rohtu.
Production techniques evolved as output increased in the early 20th century but practices common to all producers and specific expertise have been preserved.
Juustu valmistamise tehnoloogia on XX sajandi alguses toimunud tootmise arengu tagajärjel küll muutunud, kuid säilinud on omaaegsete juustumeistrite tavad ja spetsiifiline oskusteave.
The production of ‘Fourme d’Ambert’ still relies on this specific expertise.
Ka praegu on „Fourme d’Ambert” juustu valmistamiseks vaja rakendada seda spetsiifilist oskusteavet.
The curd is cut into pieces the size of maize grains, which are then stirred to cover them with a thin film that prevents the grains sticking together after moulding.
Kalgend lõigatakse umbes maisitera suurusteks tükikesteks, seejärel neid segatakse, nii et nende ümber tekib õhuke kile, mis ei lase tükikestel vormimise käigus üksteise külge kleepuda.
Before the curd is moulded it is first drained on a conveyor, which allows some of the whey to be separated without the grains being crushed.
Enne vormidesse valamist toimub esimene nõrutamine restil, mis võimaldab eraldada kalgendist osa vadakut, rikkumata seejuures kalgendi teralist struktuuri.
After moulding, the curd is drained by turning without pressing to allow discharge of the whey while preserving the cavities previously created in the cheese.
Pärast vormidesse paigutamist toimub juustude ümberpööramise abil ilma pressimiseta nõrutamine, mille käigus eraldub ülejäänud vadak, kuid säilivad juustu sisse eelmisel etapil tekkinud tühimikud.
The salting helps to complete the draining process.
Nõrutamist soodustab soola lisamine.
When the cheese is firm enough, after at least four days, it is pierced in order to create air inlets that allow oxygen to penetrate the cheese.
Kui juust on muutunud piisavalt kõvaks, st vähemalt nelja päeva pärast, tekitatakse perforeerimise teel juustu sisse avaused, mis avavad hapnikule juurdepääsu juustumassile.
During the maturing stage temperature and humidity are controlled to allow the rind to form and the growth of Penicillium roqueforti to be managed.
Juustu laagerdumise ajal kindla temperatuuri ja õhuniiskuse juures tekib juustule koorik ja seente Penicillium roqueforti toimel hallitus.
‘Fourme d’Ambert’ is a cheese made from cow’s milk with a characteristically cylindrical, elongated and regular shape, from 17 to 21 cm high and 12,5 to 14 cm in diameter.
„Fourme d’Ambert” on lehmapiimast valmistatud juust, millel on iseloomulik väljavenitatud silindriline kuju, mille kõrgus on 17–21 sentimeetrit ja läbimõõt 12,5–14 sentimeetrit.
The paste of the cheese has cracks and evenly distributed veins caused by the growth of Penicillium roqueforti.
Juustumassis on avasid ja Penicillium roqueforti toimel tekkinud korrapäraseid hallitusjoonekesi.
It has a supple and unctuous texture.
Juustul on pehme ja kreemjas tekstuur.
The size of ‘Fourme d’Ambert’ resulted from the economic and social system that developed in the geographical area over time to take advantage of the natural environment which favours the growth of grass and cattle rearing.
Juustu „Fourme d’Ambert” tootmise vorm on seotud majandusliku ja sotsiaalse korraldusega, mis on ajalooliselt välja kujunenud juustu tootmise geograafilises piirkonnas, kasutades ära soodsaid tingimusi rohukasvuks ja veisekasvatuseks.
This size suited the small herds and the fact that the cheese-making was carried out by women: the cheese needed little milk to make and was easy to handle.
Kõnealune tootmise vorm on kohanenud suhteliselt väikeste karjade ja asjaoluga, et juustu tootmiseks kasutati naiste tööjõudu: selline tootmine nõudis suhteliselt väikeseid piimakoguseid, mille käitlemine oli hõlpus.
The characteristic elongated and regular shape of ‘Fourme d’Ambert’ was particularly suited to draining in the coniferous wood gutters that were used at that time.
Juustu „Fourme d’Ambert” iseloomulik väljavenitatud silindriline kuju oli kohane nõrutamiseks omaaegsetel puutüvedest valmistatud nõrutamisrennidel.