natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the annual assessment of 2013 the Agency made its recommendation to the Commission for amending the second set of draft CSTs as set out in Commission Decision 2012/226/EU of 23 April 2012 on the second set of common safety targets as regards the rail system [2].
Pärast iga-aastast hindamist 2013. aastal esitas agentuur komisjonile oma soovituse ühiste ohutuseesmärkide kavandi teise komplekti muutmise kohta kooskõlas komisjoni 23. aprilli 2012. aasta otsusega 2012/226/EL raudteesüsteemiga seotud ühiste ohutuseesmärkide teise komplekti kohta [2].
To quantitatively identify the current safety performance of railway systems in Croatia, the NRVs have been calculated with the methodology used for other Member States.
Horvaatia raudteesüsteemide praeguse ohutustaseme kvantitatiivseks kindlakstegemiseks on riiklike kontrollväärtuste arvutamisel kasutatud sama metoodikat, mis teiste liikmesriikide puhul.
on measures to prevent the introduction into and the spread within the Union of Guignardia citricarpa Kiely (all strains pathogenic to Citrus), as regards South Africa
meetmete kohta, millega hoida ära Guignardia citricarpa Kiely (kõik liigi Citrus patogeensed tüved) liitu toomine ja selle levimine liidus seoses Lõuna-Aafrikaga
(notified under document C(2013) 8781)
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8781 all)
Having regard to Council Directive 2000/29/EC of 8 May 2000 on protective measures against the introduction into the Community of organisms harmful to plants or plant products and against their spread within the Community [1], and in particular the third sentence of Article 16(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta [1] ning eriti artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,
Guignardia citricarpa Kiely (all strains pathogenic to Citrus), hereinafter ‘the specified organism’, is a harmful organism listed in point (c)11 of Section I of Part A of Annex II to Directive 2000/29/EC.
Guignardia citricarpa Kiely (kõik liigi Citrus patogeensed tüved), edaspidi „nimetatud organism”, on kahjulik organism, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ II lisa A osa I jao punkti c alapunktis 11.
It is not known to occur in the Union.
Selle esinemisest liidus ei ole teateid.
It is primarily hosted by plants of Citrus L. and is particularly harmful for those plants.
Selle peremeesorganismiks on peamiselt taimed liigist Citrus L. ja see on eriti kahjulik neile taimedele.
In accordance with Article 5(1) of Directive 2000/29/EC in conjunction with point 16.4 of Section I of Part A of Annex IV to that Directive, Member States are to ban the introduction into their territory of fruits of Citrus L. and their hybrids, hereinafter ‘the specified fruits’, originating in third countries, unless the special requirements set out in that point are met.
Kooskõlas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 5 lõikega 1 koostoimes nimetatud direktiivi IV lisa A osa 1. jao punktiga 16.4 keelavad liikmesriigid liigi Citrus L. ja selle hübriidide viljade (edaspidi „nimetatud puuviljad”) sissetoomise oma territooriumile kolmandatest riikidest, välja arvatud juhul, kui on täidetud kõnealuses punktis sätestatud erinõuded.
Despite the fact that the Commission had already expressed to South Africa concerns over the phytosanitary status of the specified fruits and South Africa had provided assurances that the necessary measures would be taken, 36 interceptions of consignments of the specified fruits infested with the specified organism have been notified by Member States between July and November 2013 during import inspections of such fruits originating in South Africa.
Olenemata asjaolust, et komisjon on Lõuna-Aafrikale juba väljendanud oma muret seoses nimetatud viljade taimetervisliku seisundiga ja Lõuna-Aafrika on esitanud kinnitused vajalike meetmete võtmise kohta, on liikmesriigid 2013. aasta juulist novembrini teatanud komisjonile 36 nimetatud organismiga nakatunud nimetatud puuviljade saadetise kinnipidamisest kõnealuste Lõuna-Aafrikast pärit puuviljade impordi kontrolli käigus.
In light of those interceptions, it is concluded that the current phytosanitary safeguards of South Africa are insufficient to prevent the introduction of the specified organism into the Union.
Võttes arvesse neid kinnipidamisi, on jõutud järeldusele, et praegused taimekaitsemeetmed ei ole piisavad, et ära hoida nimetatud organismi sissetoomine liitu.
Those interceptions did not concern areas recognised by South Africa as being free from the specified organism.
Kinni ei peetud saadetisi nendest piirkondadest, mis Lõuna-Aafrika on tunnistanud vabaks nimetatud organismist.
While an assessment of the phytosanitary status of those areas is still needed to recognise them as being free of the specified organism by amending Commission Decision 2006/473/EC [2], introduction of the specified fruits from those areas should continue to be allowed.
Kuigi on vaja veel hinnata nende piirkondade taimetervise seisundit, et tunnistada need komisjoni otsuse 2006/473/EÜ [2] muutmise teel vabaks nimetatud organismist, tuleks jätkuvalt lubada nimetatud puuviljade sissetoomist nendest piirkondadest.
In view of the phytosanitary risk involved, introduction should not be allowed from any other areas of South Africa.
Võttes arvesse taimetervise riski, ei tohiks lubada nimetatud puuviljade sissetoomist ühestki teisest Lõuna-Aafrika piirkonnast.
Consequently, the introduction into the Union of the specified fruits originating in areas of South Africa, other than those recognised as being free from the specified organism by Decision 2006/473/EC, should only be allowed from areas recognised by South Africa as being free from that organism.
Seega, nimetatud puuvilju, mis on pärit muudest Lõuna-Aafrika piirkondadest, kui need, mis on otsusega 2006/473/EÜ tunnistatud vabaks nimetatud organismist, tuleks lubada liitu sisse tuua ainult juhul, kui Lõuna-Aafrika on need piirkonnad tunnistanud vabaks nimetatud organismist.
The official phytosanitary certificate accompanying those specified fruits should indicate their origin in one of those areas.
Nimetatud puuviljadega kaasas olevas ametlikus taimepuhtuse tunnistuses tuleks näidata puuviljade päritolu ühest kõnealusest piirkonnast.
The measures set out in this Decision should only apply to the specified fruits produced during the 2012/13 growing season.
Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid kohaldatakse ainult nimetatud puuviljadele, mis on toodetud 2012./2013. aasta kasvuperioodil.
As regards fruits of Citrus L. originating in South Africa and produced during the 2012/13 growing season, points 16.4(c) and (d) of Section I of Part A of Annex IV to Directive 2000/29/EC shall only apply to fruits originating in the following areas:
Seoses Lõuna-Aafrikast pärit liigi Citrus L. puuviljadega, mis on kasvatatud 2012./2013. aasta kasvuperioodil, kohaldatakse direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 16.4 alapunkte c ja d üksnes järgmistest piirkondadest pärit puuviljade suhtes:
Northern Cape: magisterial districts of Barkly West, Gordonia, Hay, Herbert, Hopetown, Kenhardt, Kimberley, Namakwaland and Prieska;
Põhja-Kapimaa: administratiivsed piirkonnad Barkly West, Gordonia, Hay, Herbert, Hopetown, Kenhardt, Kimberley, Namakwaland ja Prieska;
Free State Province: magisterial districts of Boshof, Fauresmith, Jacobsdal, Koffiefontein and Philippolis; and
Free State: administratiivsed piirkonnad Boshof, Fauresmith, Jacobsdal, Koffiefontein ja Philippolis ning
North-West Province: magisterial districts of Christiana and Taung.
Loodeprovints: administratiivsed piirkonnad Christiana ja Taung.
The official phytosanitary certificate, as referred to in Article 13(1)(ii) of Directive 2000/29/EC, accompanying those fruits shall indicate the area of origin under the heading ‘Additional declaration’.
Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii nimetatud taimepuhtuse tunnistusele, mis on kõnealuste puuviljadega kaasas, tuleb märkida päritolu piirkond pealkirja „Täiendav deklaratsioon” alla.
Council Decision 2013/755/EU
Nõukogu otsus 2013/755/EL,
on the association of the overseas countries and territories with the European Union
ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta
(‘Overseas Association Decision’)
(ÜMTde assotsieerimise otsus)
The Commission held a public consultation between June and October 2008 and proposed a number of orientations for a new Association Decision.
Komisjon viis läbi avaliku konsultatsiooni, mis kestis 2008. aasta juunist oktoobrini, ja esitas ettepaneku uue assotsieerimisotsuse põhisuundade kohta.
The results of this consultation were synthesised in a Communication of 6 November 2009 entitled ‘Elements for a new partnership between the European Union and the Overseas Countries and Territories (OCTs)’.
Konsulteerimise tulemuste kokkuvõte esitati komisjoni 6. novembri 2009. aasta teatises „ELi ning ülemeremaade ja -territooriumide vahelise uue partnerluse põhijooned”.
The TFEU and its secondary legislation do not automatically apply to the OCTs, with the exception of a number of provisions which explicitly provide for the contrary.
ELi toimimise lepingu ja teiseste õigusaktide üldsätteid ei kohaldata ÜMTde suhtes automaatselt, välja arvatud mõned sätted, mille puhul see on sõnaselgelt sätestatud.
Although not third countries, the OCTs do not form part of the single market and must comply with the obligations imposed on third countries in respect of trade, particularly rules of origin, health and plant health standards and safeguard measures.
Kuigi ÜMTd ei kuulu kolmandate riikide hulka, ei moodusta need ka osa ühtsest turust ning peavad kaubanduse valdkonnas täitma kolmandatele riikidele pandud kohustusi, eelkõige päritolureegleid, tervishoiu- ja taimetervisenorme ning kaitsemeetmeid.
The special relationship between the Union and the OCTs should move away from a classic development cooperation approach to a reciprocal partnership to support the OCTs’ sustainable development.
ÜMTde jätkusuutliku arengu toetamiseks tuleks ELi ja ÜMTde vahelist erisuhet edasi arendada ning asendada tavapärane arengukoostööalane lähenemisviis vastastikuse partnerlusega.
Moreover, the solidarity between the Union and the OCTs should be based on their unique relationship and their belonging to the same ‘European family’.
ELi ja ÜMTde vaheline solidaarsus peaks põhinema ka nende ainulaadsel suhtel ja tõsiasjal, et kuulutakse samasse Euroopa perre.
The contribution of civil society to OCTs development can be enhanced by strengthening civil society organisations in all spheres of cooperation.
Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades.
Given the OCTs’ geographical position, cooperation between them and their neighbours, despite the different status vis-à-vis Union law of each actor in a given geographical area, should be pursued in the interests of all sides with a particular focus on areas of common interest and the promotion of the Union’s values and standards.
Kuigi igas geograafilises piirkonnas on osalejate ja liidu õiguse suhe erinev, peaks ÜMTde ja nende naabrite vaheline koostöö lähtuma kõigi osapoolte huvidest, võttes arvesse ÜMTde geograafilist asukohta ning keskendudes eelkõige ühist huvi pakkuvatele valdkondadele ning liidu väärtuste ja standardite edendamisele.
Moreover, the OCTs could act as regional hubs or centres of excellence in their regions.
Lisaks võiksid ÜMTd oma piirkondades toimida piirkondlike keskuste või tippkeskustena.
The Union should support the policies and strategies of an OCTs in an area of mutual interest on the basis of the specific need, potential and choice of the OCTs concerned.
Euroopa Liit peaks toetama ÜMT poliitikat ja strateegiaid vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ÜMT vajaduste, võimaluste ning valikute alusel.
The association should aim at ensuring the conservation, restoration and sustainable use of biological diversity and ecosystem services as a key element for the achievement of sustainable development.
Assotsieerimise eesmärk peaks olema bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, taastamine ja säästev kasutamine, kuna need on säästva arengu oluline eeltingimus.
The OCTs are host to wide terrestrial and marine biodiversity.
ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur.
Climate change could impact on OCTs’ natural environment and constitute a threat undermining their sustainable development.
Kliimamuutused võiksid mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende säästvat arengut.
Actions in the fields of conservation of biodiversity and ecosystem services, disaster risk reduction, sustainable management of natural resources and promotion of sustainable energy would contribute to adaptation and mitigation of climate change in the OCTs.
Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade säästva kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võimaldaks ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada.
The significant role which OCTs could play in contributing to the Union’s commitments under Multilateral Environmental Agreements should be recognised in the relations between the Union and the OCTs.
Liidu ja ÜMTde vahelistes suhetes tuleks arvesse võtta, et ÜMTd võivad mängida olulist rolli mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kohaselt võetud liidu kohustuste täitmisel.
It is important to support the OCTs in their efforts in becoming less dependent on fossil fuels, with a view to reducing their vulnerability to fuels access and price volatility, thus making their economy more resilient and less vulnerable to external shocks.
Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele, tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest.
The Union could assist the OCTs to reduce their vulnerability to disasters and support the actions and measures they undertake for this purpose.
Liit võiks aidata suurendada ÜMTde vastupidavust suurõnnetuste suhtes ning toetada nende meetmeid selles valdkonnas.
The effects of the OCTs’ remoteness constitute a barrier to their competitiveness and thus it is important to improve the accessibility of the OCTs.
ÜMTde geograafiline kaugus kahjustab nende konkurentsivõimet, mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi.
The Union and the OCTs recognise the importance of education and vocational training as a lever for the OCTs’ sustainable development.
Liit ja ÜMTd tunnustavad hariduse ja kutseõppe tähtsust ÜMTde säästvat arengut võimendava tegurina.
Further economic and social development of the OCTs should be mutually supportive and aim at strengthening competitiveness of the OCTs’ economy, as well as attaining social welfare and inclusion, in particular for vulnerable groups and persons with disabilities.
ÜMTde majanduslik ja sotsiaalne areng peaksid teineteist toetama, et tugevdada ÜMTde konkurentsivõimet ning täita eelkõige kaitsetute elanikkonnarühmade ja puuetega isikute sotsiaalse heaolu ja kaasatuse eesmärgid.
To that end, cooperation between the Union and OCTs should include exchange of information and best practice in the relevant areas, including skills development and social protection as well as promoting the rights of persons with disabilities, bearing in mind the principles of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities.
Seepärast peaks ELi ja ÜMTde vaheline koostöö hõlmama ka teabe ja heade tavade vahetamist muu hulgas oskuste arendamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, samuti puuetega inimeste õiguste edendamist, lähtudes ÜRO puuetega isikute õiguste konventsioonist.
Moreover, the association between the Union and OCTs should contribute to the promotion of decent work, including best practice in social dialogue, as well as respect for core labour standards, equal opportunities, non-discrimination and accessibility in the OCTs and regions where they are located.
Lisaks peaks liidu ja ÜMTde assotsieerimine aitama edendada inimväärset tööd ja sotsiaalse dialoogi häid tavasid, aga ka tööõiguse põhireeglite järgimist, võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ja juurdepääsu nii ÜMTdes kui ka piirkondades, kus nad asuvad.
Tourism could constitute an area of cooperation between the Union and the OCTs.
Turism võiks olla üks valdkond liidu ja ÜMTde vahelises koostöös.
The aim of cooperation should be to support the efforts of the authorities of the OCTs to derive maximum benefit from local, regional and international tourism and stimulate private financial flows from the Union and other sources into the development of tourism in the OCTs.
Eesmärgiks on toetada ÜMT ametiasutuste pingutusi, et saada kohalikust, piirkondlikust ja rahvusvahelisest turismist maksimaalset kasu ning suurendada liidust ja muudest allikatest erafinantsvoogusid ÜMTdes turismi arendamiseks.
Particular attention should be given to the need to integrate tourism into the social, cultural and economic life of the people, as well as respect for the environment.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele integreerida turism rahva ühiskondlikku, kultuuri- ja majandusellu ning keskkonnahoiule.
The incidence of communicable diseases in the OCTs, such as dengue in the Caribbean and the Pacific and chikungunya in the Indian Ocean region, can have a significant negative impact on health and the economy.
ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides.
Beyond decreasing the productivity of affected populations, epidemics in OCTs are likely to heavily impact tourism, which is a mainstay of many OCTs’ economies.
Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala.
Ensuring a ‘safe tourism’ is therefore a critical factor for the sustainability of those OCTs economies that heavily rely on tourism.
Seetõttu on eriti oluline tagada turismi ohutus selliste ÜMTde puhul, kelle majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist.
The association between the Union and the OCTs should take into account and contribute to the preservation of the cultural diversity and identity of OCTs.
Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.
The Union recognises the importance of developing a more active partnership with the OCTs as regards good governance and the fight against organised crime, trafficking in human beings, terrorism and corruption.
Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse vastase ning inimkaubanduse-, terrorismi- ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas.
Trade and trade-related cooperation between the Union and the OCTs should contribute to the objective of sustainable economic development, social development and environmental protection.
Liidu ja ÜMTde vaheline kaubandus ning kaubandusalane koostöö peaks aitama saavutada säästva majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu eesmärke.
Global changes, reflected in the continuing process of trade liberalisation, broadly implicate the Union, the principal trading partner of the OCTs, their ACP neighbours and other economic partners.
Üleilmsed muutused, mis kajastuvad jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis, mõjutavad suurel määral liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde AKV riikidest naabreid ja teisi majanduspartnereid.
The OCTs are fragile island environments requiring adequate protection, including in respect of waste management.
ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse valdkonnas.
In respect of radioactive waste, Article 198 of the Euratom Treaty and the related secondary legislation provide for this, except with regard to Greenland, to which the Euratom Treaty does not apply.
Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti.
For other waste, it should be specified which Union rules are to apply in respect of the OCTs.
Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad.
This Decision should provide for more flexible rules of origin, including new possibilities of cumulation of origin.
Käesoleva otsusega tuleks suurendada päritolureeglite paindlikkust, muu hulgas nähes ette uusi päritolu kumulatsiooni võimalusi.
Cumulation should be possible not only with OCTs and Economic Partnership Agreement (EPA) countries, but under certain conditions, also for products originating in countries with which the Union is applying a free trade agreement as well as for products entering the Union duty-free and quota-free under the Union’s General System of Preferences [2], also subject to conditions.
Kumulatsioon peaks hõlmama mitte ainult ÜMTsid ja majanduspartnerluse lepingutes osalevaid riike, vaid teatud tingimustel ka tooteid, mis pärinevad riikidest, kelle suhtes liit kohaldab vabakaubanduslepingut, ning teatavatel tingimustel ka selliseid tooteid, mis pääsevad liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu üldise soodustuste süsteemi raames [2].
These conditions are necessary to prevent trade circumvention and ensure the proper functioning of the cumulation arrangements.
Need tingimused on vajalikud, et vältida kaubandussätete eiramist ja tagada kumulatsioonireeglite nõuetekohane täitmine.
The procedures for certification of OCTs origin should be updated, in the interests of the operators and administrations concerned in the OCTs.
ÜMTde asjaomaste ettevõtjate ja ametkondade huvides tuleks ajakohastada menetlusi, mille alusel tõendatakse pärinemist ÜMTdest.
Provisions on administrative cooperation between the Union and the OCTs should also be updated accordingly.
Seetõttu tuleks ajakohastada ka liidu ja ÜMTde vahelist halduskoostööd käsitlevaid sätteid.
Methods of administrative cooperation and the possibility to temporarily withdraw preferential treatment in respect of all or of certain products originating in the OCTs in cases of fraud, irregularities or a systematic failure to comply with the rules concerning the origin of the products, or a failure to provide administrative cooperation should be established.
Ette tuleks näha halduskoostöö meetodid ning sätestada võimalus pettuse, eeskirjade eiramise, toodete päritolu käsitlevate reeglite süstemaatilise täitmatajätmise ja halduskoostöö puudumise puhul ajutiselt peatada kõigi või teatavate ÜMTst pärit toodete suhtes kehtestatud sooduskord.
In addition, sufficiently detailed safeguard and surveillance provisions should be laid down.
Ette tuleks näha ka piisavalt üksikasjalikud kaitse- ja järelevalvemeetmed.
This would allow OCTs and Union competent authorities as well as economic operators to rely on clear and transparent rules and procedures.
See annaks ÜMTdele, liidu pädevatele asutustele ning ettevõtjatele võimaluse kasutada selgeid ja läbipaistvaid eeskirju ja menetlusi.
Finally, it is a matter of common interest to ensure the proper application of the procedures and arrangements that allow the OCTs to export goods to the Union duty-free and quota-free.
Lisaks on ühistes huvides tagada, et menetlusi ja korda, mille alusel ÜMTde kaupu saab eksportida liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt, rakendatakse nõuetekohaselt.
Taking into account the aims of integration and the developments of global trade in the area of services and establishment, it is necessary to support the development of services markets and investment possibilities by improving the market access of OCTs services and investment to the Union market.
Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule.