natgillin/translations-raw huggingface dataset:
an explanation of why fair value cannot be measured reliably; and
selgituse, miks õiglast väärtuse ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta; ja
80 An entity that has previously applied IAS 40 (2000) and elects for the first time to classify and account for some or all eligible property interests held under operating leases as investment property shall recognise the effect of that election as an adjustment to the opening balance of retained earnings for the period in which the election is first made.
80 (Majandus)üksus, mis on eelnevalt rakendanud IAS 40 (2000) ja valib esmakordselt mõne või kõikide kasutusrendi tingimustel rendile võetud kinnisvaraobjektide liigitamise kinnisvarainvesteeringuteks, kajastab kõnealuse valiku mõju selle perioodi jaotamata kasumi algsaldo korrigeerimisena, mil valik esmakordselt tehakse.
if the entity has previously disclosed publicly (in financial statements or otherwise) the fair value of those property interests in earlier periods (measured on a basis that satisfies the definition of fair value in IFRS 13), the entity is encouraged, but not required:
kui (majandus)üksus on eelnevalt avalikult (oma finantsaruannetes või muul viisil) esitanud andmeid oma kinnisvara õiglase väärtuse kohta eelnevatel perioodidel (mõõdetud kooskõlas õiglase väärtuse mõistega IFRS 13-s), soovitatakse, kuid ei nõuta, et (majandus)üksus:
D122 Paragraph 85B is amended as follows:
D122 Lõige 85B muudetakse järgmiselt:
An entity is permitted to apply the amendments to investment property under construction from any date before 1 January 2009 provided that the fair values of investment properties under construction were measured at those dates.
(Majandus)üksusel on lubatud rakendada muudatusi pooleoleva kinnisvarainvesteeringu puhul alates mis tahes kuupäevast enne 1. jaanuari 2009, tingimusel et poolelioleva kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust mõõdeti sel kuupäeval.
D123 Paragraph 85C is added as follows:
D123 Lõige 85C lisatakse järgmiselt:
D124-125 [Not applicable to requirements]
D124-125 [Ei ole nõuete suhtes rakendatav]
D126 Paragraphs 8, 15 and 16 are amended as follows:
D126 Lõiked 8, 15 ja 16 muudetakse järgmiselt:
15 The fair value measurement of a biological asset or agricultural produce may be facilitated by grouping biological assets or agricultural produce according to significant attributes; for example, by age or quality.
15 Bioloogilise vara või põllumajandustoodangu õiglase väärtuse mõõtmist võib hõlbustada bioloogilise vara või põllumajandustoodangu rühmitamine oluliste omaduste, näiteks vanuse või kvaliteedi järgi.
16 Entities often enter into contracts to sell their biological assets or agricultural produce at a future date.
16 (Majandus)üksused sõlmivad sageli lepinguid oma bioloogiliste varade või põllumajandustoodangu müügiks tuleviku kuupäeval.
Contract prices are not necessarily relevant in measuring fair value, because fair value reflects the current market conditions in which market participant buyers and sellers would enter into a transaction.
Lepinguhinnad ei ole õiglase väärtuse mõõtmisel alati asjakohased, sest õiglane väärtus kajastab selle hetke turutingimusi, mil huvitatud ostja ja müüja võiksid tehingu sõlmida.
D127 Paragraphs 9, 17–21 and 23 are deleted.
D127 Lõiked 9, 17–21 ja 23 jäetakse välja.
D128 Paragraphs 25 and 30 are amended as follows:
D128 Lõiked 25 ja 30 muudetakse järgmiselt:
25 … An entity may use information regarding the combined assets to measure the fair value of the biological assets.
25 … (Majandus)üksus võib bioloogiliste varade õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutada kombineeritud varade kohta käivat teavet.
30 There is a presumption that fair value can be measured reliably for a biological asset.
30 Eeldatakse, et bioloogilise vara õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt.
However, that presumption can be rebutted only on initial recognition for a biological asset for which quoted market-prices are not available and for which alternative fair value measurements are determined to be clearly unreliable.
Seda eeldust saab siiski ümber lükata üksnes sellise bioloogilise vara esmasel kajastamisel, mille turul noteeritud hinnad ei ole kättesaadavad ja mille alternatiivsed õiglase väärtuse mõõtmised tunnistatakse selgelt ebausaldusväärseks.
D129 Paragraphs 47 and 48 are deleted.
D129 Lõiked 47 ja 48 jäetakse välja.
D130 Paragraph 61 is added as follows:
D130 Lõige 61 lisatakse järgmiselt:
61 IFRS 13, issued in May 2011, amended paragraphs 8, 15, 16, 25 and 30 and deleted paragraphs 9, 17–21, 23, 47 and 48.
61 IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti lõiked 8, 15, 16, 25 ja 30 ning jäeti välja lõiked 9, 17–21, 23, 47 ja 48.
Members’ Shares in Co-operative Entities and Similar Instruments (as amended at October 2009)
Liikmete osad ühistulistes (majandus)üksustes ja sarnased instrumendid (muudetud oktoobris 2009)
D131 [Not applicable to requirements]
D131 [Ei ole nõuete suhtes rakendatav]
D132 Below the heading ‘References’ a reference to IFRS 13 Fair Value Measurement is added.
D132 Pealkirja „Viited” järele lisatakse viide IFRS 13-le Õiglase väärtuse mõõtmine.
D133 Paragraph 16 is added as follows:
D133 Lõige 16 lisatakse järgmiselt:
16 IFRS 13, issued in May 2011, amended paragraph A8.
16 IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti lõige A8.
D134 In the Appendix paragraph A8 is amended as follows:
D134 Lisa lõige A8 muudetakse järgmiselt:
Because these shares are redeemable on demand, the co-operative entity measures the fair value of such financial liabilities as required by paragraph 47 of IFRS 13, which states: ‘The fair value of a financial liability with a demand feature (eg a demand deposit) is not less than the amount payable on demand …’ Accordingly, the co-operative entity classifies as financial liabilities the maximum amount payable on demand under the redemption provisions.
Kuna need osad on nõudmisel tagasiostetavad, siis mõõdab ühistuline (majandus)üksus selliste finantskohustiste õiglast väärtust kooskõlas IFRS 13 lõikega 47, milles on sätestatud, et: „[n]õudetunnusega finantskohustise (nt nõudmiseni hoius) õiglane väärtus ei ole madalam kui nõudmisel tasumisele kuuluv summa […]”. Ühistuline (majandus)üksus liigitab seega finantskohustisteks maksimumsumma, mis kuulub vastavalt tagasiostmise sätetele nõudmise korral tasumisele.
Determining whether an Arrangement contains a Lease
Kindlakstegemine, kas kokkulepe hõlmab renti
D135 Below the heading ‘References’ a reference to IFRS 13 Fair Value Measurement is added.
D135 Pealkirja „Viited” järele lisatakse viide IFRS 13-le Õiglase väärtuse mõõtmine.
D136 In paragraph 15(a) ‘fair value’ is footnoted as follows:
D136 Lõike 15 punkti a joonealuses märkuses muudetakse mõiste „õiglane väärtus” järgmiselt:
* IAS 17 uses the term ‘fair value’ in a way that differs in some respects from the definition of fair value in IFRS 13.
* IAS 17-s kasutatakse mõistet „õiglane väärtus” viisil, mis erineb teataval määral õiglase väärtuse mõistest IFRS 13-s.
D137 Below the heading ‘References’ a reference to IFRS 13 Fair Value Measurement is added.
D137 Pealkirja „Viited” järele lisatakse viide IFRS 13-le Õiglase väärtuse mõõtmine.
D138 Paragraph 6 is amended as follows:
D138 Lõige 6 muudetakse järgmiselt:
6 The consideration allocated to the award credits shall be measured by reference to their fair value.
6 Boonuspunktidele jaotatud tasu mõõdetakse, võttes arvesse nende õiglast väärtust.
D139 Paragraph 10B is added as follows:
D139 Lõige 10B lisatakse järgmiselt:
IFRS 13, issued in May 2011, amended paragraphs 6 and AG1–AG3.
IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti lõiked 6 ja AG1–AG3.
D140 In the Application Guidance paragraphs AG1–AG3 are amended as follows:
D140 Rakendusjuhise lõiked AG1–AG3 muudetakse järgmiselt:
Paragraph 6 of the consensus requires the consideration allocated to award credits to be measured by reference to their fair value.
Vastavalt konsensuse lõikele 6 tuleb boonuspunktidele jaotatud tasu mõõta, võttes arvesse nende õiglast väärtust.
If there is not a quoted market price for an identical award credit, fair value must be measured using another valuation technique.
Kui identse boonuspunkti puhul ei ole olemas noteeritud turuhinda, tuleb õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutada muud hindamistehnikat.
An entity may measure the fair value of award credits by reference to the fair value of the awards for which they could be redeemed.
(Majandus)üksus võib mõõta boonuspunktide õiglast väärtust, võrreldes seda nende eest lunastatavate boonuste õiglase väärtusega.
the amount of the discounts or incentives that would otherwise be offered to customers who have not earned award credits from an initial sale;
allahindluste või soodustuste summa, mida muul juhul pakutaks klientidele, kes ei ole teeninud boonuspunkte esialgsel müügil;
the proportion of award credits that are not expected to be redeemed by customers; and
selliste boonuspunktide osakaalu, mida kliendid eeldatavasti ei lunasta; ja
non-performance risk.
mittetäitmise riski.
If customers can choose from a range of different awards, the fair value of the award credits reflects the fair values of the range of available awards, weighted in proportion to the frequency with which each award is expected to be selected.
Kui kliendid saavad valida eri boonuste vahel, kajastab boonuspunktide õiglane väärtus kõigi pakutavate boonuste õiglast väärtust, mida on kaalutud iga boonuse eeldatava valimissagedusega.
In some circumstances, other valuation techniques may be used.
Mõnikord võib kasutada ka muid hindamistehnikaid.
For example, if a third party will supply the awards and the entity pays the third party for each award credit it grants, it could measure the fair value of the award credits by reference to the amount it pays the third party, adding a reasonable profit margin.
Kui boonuseid annab näiteks kolmas osapool ja (majandus)üksus maksab kolmandale osapoolele iga tema antava boonuspunkti eest, võib ta mõõta boonuspunktide õiglast väärtust, võrreldes seda summaga, mida ta maksab kolmandale osapoolele, lisades sobiva kasumimarginaali.
Judgement is required to select and apply the valuation technique that satisfies the requirements of paragraph 6 of the consensus and is most appropriate in the circumstances.
Konsensuse lõike 6 nõuetele vastava ja asjaomastes tingimustes kõige sobivama hindamistehnika valimisel ja rakendamisel on vaja anda hinnanguid.
D141 [Not applicable to requirements]
D141 [Ei ole nõuete suhtes rakendatav]
D142 Below the heading ‘References’ a reference to IFRS 13 Fair Value Measurement is added.
D142 Pealkirja „Viited” järele lisatakse viide IFRS 13-le Õiglase väärtuse mõõtmine.
D143 Paragraph 17 is amended as follows:
D143 Lõige 17 muudetakse järgmiselt:
17 If, after the end of a reporting period but before the financial statements are authorised for issue, an entity declares a dividend to distribute a non-cash asset, it shall disclose:
17 Kui (majandus)üksus kuulutab pärast aruandeperioodi lõppu, kuid enne finantsaruannete avaldamiseks heakskiitmist välja dividendid, mis jaotatakse mitterahalise varana, avalikustab ta:
the fair value of the asset to be distributed as of the end of the reporting period, if it is different from its carrying amount, and the information about the method(s) used to measure that fair value required by paragraphs 93(b), (d), (g) and (i) and 99 of IFRS 13.
jaotatava vara õiglase väärtuse aruandeperioodi lõpu seisuga, kui see erineb selle bilansilisest (jääk)maksumusest, ja teabe nende meetodite kohta, mida kasutati õiglase väärtuse mõõtmiseks kooskõlas IFRS 13 lõike 93 punktidega b, d, g ja i ning lõikega 99.
D144 Paragraph 20 is added as follows:
D144 Lõige 20 lisatakse järgmiselt:
20 IFRS 13, issued in May 2011, amended paragraph 17.
20 IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti lõige 17.
Extinguishing Financial Liabilities with Equity Instruments (as amended at September 2010)
Finantskohustiste kustutamine omakapitaliinstrumentidega (muudetud septembris 2010)
D145 [Not applicable to requirements]
D145 [Ei ole nõuete suhtes rakendatav]
D146 Below the heading ‘References’ a reference to IFRS 13 Fair Value Measurement is added.
D146 Pealkirja „Viited” järele lisatakse viide IFRS 13-le Õiglase väärtuse mõõtmine.
D147 Paragraph 7 is amended as follows:
D147 Lõige 7 muudetakse järgmiselt:
D148 Paragraph 15 is added as follows:
D148 Lõige 15 lisatakse järgmiselt:
15 IFRS 13, issued in May 2011, amended paragraph 7.
15 IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti lõige 7.
IFRIC INTERPRETATION 20
IFRIC TÕLGENDUS 20
Stripping Costs in the Production Phase of a Surface Mine
Paljanduskulud pealmaakaevanduse tootmisetapis
Conceptual Framework for Financial Reporting
Finantsaruandluse kontseptuaalne raamistik
1 In surface mining operations, entities may find it necessary to remove mine waste materials (‘overburden’) to gain access to mineral ore deposits.
1 Pealmaakaevandamisel võib (majandus)üksus pidada vajalikuks eemaldada kaevandamisjäätmed (nn katend), et saada juurdepääs maagimaardlale.
This waste removal activity is known as ‘stripping’.
Jäätmete eemaldamist nimetatakse paljandamiseks.
2 During the development phase of the mine (before production begins), stripping costs are usually capitalised as part of the depreciable cost of building, developing and constructing the mine.
2 Kaevanduse arendusetapis (enne tootmise alustamist) kapitaliseeritakse paljanduskulud tavaliselt karjääri rajamise ja arendamise amortiseeritava maksumuse osana.
Those capitalised costs are depreciated or amortised on a systematic basis, usually by using the units of production method, once production begins.
Tootmise alustades kõnealused kapitaliseeritud kulud amortiseeritakse süstemaatiliselt, kasutades tavaliselt tootmisühiku meetodit.
3 A mining entity may continue to remove overburden and to incur stripping costs during the production phase of the mine.
3 Kaevandusettevõte võib jätkata karjääri tootmisetapis katendi eemaldamist ja sel juhul on tal paljanduskulud.
4 The material removed when stripping in the production phase will not necessarily be 100 per cent waste; often it will be a combination of ore and waste.
4 Tootmisetapis toimuva paljandamise ajal eemaldatav materjal ei kujuta endast tingimata 100 % ulatuses jäätmeid; sageli on see maagi ja jäätmete segu.
The ratio of ore to waste can range from uneconomic low grade to profitable high grade.
Maagi sisaldus jäätmetes võib olla erinev: alates ebamajanduslikult väikesest kuni tulusalt suureni.
Removal of material with a low ratio of ore to waste may produce some usable material, which can be used to produce inventory.
Vähese maagisisaldusega materjali eemaldades võidakse saada kasulikku materjali, mida saab kasutada varude tootmiseks.
This removal might also provide access to deeper levels of material that have a higher ratio of ore to waste.
Materjali eemaldamine võib anda ka juurdepääsu sügavamal asetsevatele materjalikihtidele, mille puhul on maagi sisaldus jäätmetes suurem.
There can therefore be two benefits accruing to the entity from the stripping activity: usable ore that can be used to produce inventory and improved access to further quantities of material that will be mined in future periods.
(Majandus)üksus võib saada seega paljandamisel kasu kahel viisil: kasutatav maak, mida saab kasutada varude tootmiseks, ja parem juurdepääs täiendavatele materjalikogustele, mida kaevandatakse tulevastel perioodidel.
5 This Interpretation considers when and how to account separately for these two benefits arising from the stripping activity, as well as how to measure these benefits both initially and subsequently.
5 Käesolevas tõlgenduses kaalutakse seda, millal ja kuidas kajastada eraldi sellist paljandamisest tulenevat kaht liiki kasu, ning samuti seda, kuidas mõõta seda kasu nii esmasel kajastamisel kui ka hiljem.
6 This Interpretation applies to waste removal costs that are incurred in surface mining activity during the production phase of the mine (‘production stripping costs’).
6 Käesolevat tõlgendust rakendatakse jäätmete eemaldamise kulude suhtes, mis tekivad pealmaakaevandamisel karjääri tootmisetapis (nn tootmisetapi paljanduskulud).
7 This Interpretation addresses the following issues:
7 Käesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmisi küsimusi:
recognition of production stripping costs as an asset;
tootmisetapi paljanduskulude kajastamine varana;
initial measurement of the stripping activity asset; and
paljandamisest tuleneva vara esmane mõõtmine ja
subsequent measurement of the stripping activity asset.
paljandamisest tuleneva vara edasine mõõtmine.
Recognition of production stripping costs as an asset
Tootmisetapi paljanduskulude kajastamine varana
8 To the extent that the benefit from the stripping activity is realised in the form of inventory produced, the entity shall account for the costs of that stripping activity in accordance with the principles of IAS 2 Inventories.
8 Sellisel määral, nagu paljandamisest saadav kasu realiseerub toodetud varuna, kajastab (majandus)üksus paljanduskulud kooskõlas IAS 2 Varud põhimõtetega.
To the extent the benefit is improved access to ore, the entity shall recognise these costs as a non-current asset, if the criteria in paragraph 9 below are met.
Sellisel määral, nagu kasu seisneb paremas juurdepääsus maagile, kajastab (majandus)üksus need kulud põhivarana, kui on täidetud allpool paragrahvis 9 sätestatud tingimused.
This Interpretation refers to the non-current asset as the ‘stripping activity asset’.
Käesolevas tõlgenduses osutatakse kõnealusele põhivarale kui paljandamisest tulenevale varale.
9 An entity shall recognise a stripping activity asset if, and only if, all of the following are met:
9 (Majandus)ettevõte kajastab paljandamisest tulenevat vara siis ja ainult siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
it is probable that the future economic benefit (improved access to the ore body) associated with the stripping activity will flow to the entity;
paljandamisega seotud tulevane majanduslik kasu (parem juurdepääs maagilasundile) kuulub tõenäoliselt (majandus)üksusele;
the entity can identify the component of the ore body for which access has been improved; and
(majandus)üksus saab teha kindlaks maagilasundi komponendi, millele juurdepääs on paranenud; ja
the costs relating to the stripping activity associated with that component can be measured reliably.
selle komponendiga seostatava paljandamisega seotud kulusid saab usaldusväärselt mõõta.
10 The stripping activity asset shall be accounted for as an addition to, or as an enhancement of, an existing asset.
10 Paljandamisest tulenev vara kajastatakse täiendavalt olemasolevale varale või olemasoleva vara suurendamisena.
In other words, the stripping activity asset will be accounted for as part of an existing asset.
Teisisõnu kajastatakse paljandamisest tulenev vara olemasoleva vara osana.
11 The stripping activity asset’s classification as a tangible or intangible asset is the same as the existing asset.
11 Paljandamisest tulenev vara liigitatakse materiaalseks või immateriaalseks varaks sarnaselt olemasoleva varaga.
In other words, the nature of this existing asset will determine whether the entity shall classify the stripping activity asset as tangible or intangible.
Teisisõnu määrab kõnealuse olemasoleva vara olemus selle, kas (majandus)üksus liigitab paljandamisest tuleneva vara materiaalse või immateriaalse varana.
Initial measurement of the stripping activity asset
Paljandamisest tuleneva vara esmane mõõtmine
12 The entity shall initially measure the stripping activity asset at cost, this being the accumulation of costs directly incurred to perform the stripping activity that improves access to the identified component of ore, plus an allocation of directly attributable overhead costs.
12 (Majandus)üksus mõõdab paljandamisest tulenevat vara esmalt soetusmaksumuses – s.o kindlakstehtud maagikomponendile juurdepääsu parandava paljandamisega otseselt seotud kogukulud, millele lisanduvad sellega otseselt seostatavad üldkulud.
Some incidental operations may take place at the same time as the production stripping activity, but which are not necessary for the production stripping activity to continue as planned.
Tootmisetapis toimuva paljandamisega samal ajal võidakse teostada teatavaid ettenägematuid tegevusi, mis ei ole vajalikud tootmisetapis toimuva paljandamise kavakohaseks jätkamiseks.
The costs associated with these incidental operations shall not be included in the cost of the stripping activity asset.
Selliste ettenägematute tegevustega seostatavaid kulusid ei arvata paljandamisest tuleneva vara maksumuse hulka.
13 When the costs of the stripping activity asset and the inventory produced are not separately identifiable, the entity shall allocate the production stripping costs between the inventory produced and the stripping activity asset by using an allocation basis that is based on a relevant production measure.
13 Kui paljandamisest tuleneva vara maksumust ja toodetud varude maksumust ei saa eraldi kindlaks teha, jaotab (majandus)üksus tootmisetapi paljanduskulud toodetud varude ja paljandamisest tuleneva vara vahel, kasutades asjakohasel tootmismääral põhinevat jaotamisalust.
This production measure shall be calculated for the identified component of the ore body, and shall be used as a benchmark to identify the extent to which the additional activity of creating a future benefit has taken place.
Kõnealune tootmismäär arvutatakse maagilasundi kindlakstehtud komponendi kohta ja seda kasutatakse võrdlusalusena, et määrata kindlaks, millises ulatuses on toimunud tulevase kasu loomisega seonduv täiendav tegevus.
Examples of such measures include:
Sellise määra võib arvutada muu hulgas järgmiselt:
cost of inventory produced compared with expected cost;
toodetud varude maksumus võrreldes eeldatava maksumusega;
volume of waste extracted compared with expected volume, for a given volume of ore production; and
kaevandatud jäätmete kogus võrreldes eeldatava kogusega teatava maagitootmise koguse kohta ja
mineral content of the ore extracted compared with expected mineral content to be extracted, for a given quantity of ore produced.
kaevandatud maagi mineraalisisaldus võrreldes kaevandatava maagi eeldatava mineraalisisaldusega teatava toodetud maagi koguse kohta.
Subsequent measurement of the stripping activity asset
Paljandamisest tuleneva vara edasine mõõtmine
14 After initial recognition, the stripping activity asset shall be carried at either its cost or its revalued amount less depreciation or amortisation and less impairment losses, in the same way as the existing asset of which it is a part.
14 Pärast esmast kajastamist kajastatakse paljandamisest tulenevat vara sarnaselt olemasoleva varaga, mille osa see on, kas soetusmaksumuses või ümberhinnatud maksumuses, millest lahutatakse kulum või amortisatsioon ja (vara) väärtuse langusest tulenevad kahjumid.
15 The stripping activity asset shall be depreciated or amortised on a systematic basis, over the expected useful life of the identified component of the ore body that becomes more accessible as a result of the stripping activity.
15 Paljandamisest tulenev vara amortiseeritakse süstemaatiliselt maagilasundi sellise kindlakstehtud komponendi eeldatava kasuliku eluea jooksul, mis on paljandamise tulemusena paremini juurdepääsetav.
The units of production method shall be applied unless another method is more appropriate.
Selleks kasutatakse tootmisühiku meetodit, kui mõni muu meetod ei ole asjakohasem.
16 The expected useful life of the identified component of the ore body that is used to depreciate or amortise the stripping activity asset will differ from the expected useful life that is used to depreciate or amortise the mine itself and the related life-of-mine assets.
16 Maagilasundi kindlakstehtud komponendi eeldatav kasulik eluiga, mida kasutatakse paljandamisest tuleneva vara amortiseerimiseks, erineb eeldatavast kasulikust elueast, mida kasutatakse karjääri enda ja sellega seotud pikaajaliste varade amortiseerimiseks.
The exception to this are those limited circumstances when the stripping activity provides improved access to the whole of the remaining ore body.
Erandiks on sellised üksikud olukorrad, kus paljandamine parandab juurdepääsu kogu ülejäänud maagilasundile.