natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In line with the Action Plan against the rising threats from antimicrobial resistance, improve the prudent use of antimicrobial agents and reduce the practices that increase antimicrobial resistance, particularly in hospitals; promote effective prevention and hygiene measures to prevent and control infections; reduce the burden of resistant infections and healthcare-associated infections and secure the availability of effective antimicrobials.
Vastavalt tegevuskavale suureneva antimikroobse resistentsuse riski vastu, antimikroobsete ravimite sihipärase kasutamise parandamine ning antimikroobset resistentsust suurendavate tavade vähendamine, eelkõige haiglates; tõhusate ennetus- ja hügieenimeetmete edendamine nakkuste ennetamiseks ja tõrjeks; resistentsete ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku vähendamine ning tõhusate antimikroobsete ravimite kättesaadavuse tagamine.
Actions required by, or contributing to, the implementation of Union legislation in the fields of human tissues and cells, blood, human organs, medical devices, medicinal products, and patients' rights in cross-border healthcare, while fully respecting the competences and ethical choices of Member States in those fields.
Inimkudesid ja -rakke, verd, inimorganeid, meditsiiniseadmeid, ravimeid ja piiriülese tervishoiuga seonduvaid patsientide õigusi käsitlevates liidu õigusaktides nõutavad või nende õigusaktide rakendamist soodustavad meetmed, austades täies ulatuses liikmesriikide pädevust ja eetilisi valikuid kõnealustes valdkondades.
Foster a health information and knowledge system to contribute to evidence-based decision-making, including the use of existing instruments and, as appropriate, further development of standardised health information and tools for monitoring health, collection and analysis of health data, and the wide dissemination of the results of the Programme.
Sellise terviseteabe ja -teadmiste süsteemi edendamine, mis toetab tõenduspõhiste otsuste tegemist, sealhulgas olemasolevate vahendite kasutamist ja vajaduse korral tervisealase olukorra seireks mõeldud standarditud terviseteabe ja -vahendite edasi arendamist, terviseandmete kogumine ja analüüs ning programmi tulemuste ulatuslik levitamine.
OJ C 151, 3.7.2009. p. 1.
ELT C 151, 3.7.2009, lk 1.
CRITERIA FOR ESTABLISHING ANNUAL WORK PROGRAMMES
TÖÖPROGRAMMIDE KOOSTAMISE KRITEERIUMID
The annual work programmes shall be established in accordance with the following criteria for the duration of the Programme:
Iga-aastased tööprogrammid koostatakse programmi kestuse jooksul järgmiste kriteeriumide alusel:
the relevance of proposed actions for the objectives set out in Articles 2 and 3 and for the thematic priorities set out in Annex I and for the EU Health Strategy "Together for Health";
kavandatavate meetmete vastavus artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele ning I lisas sätestatud valdkondlikele prioriteetidele ning ELi tervisestrateegiale „Üheskoos tervise nimel”;
the Union added value of the proposed actions in line with the thematic priorities in Annex I;
kavandatavate meetmetega liidu jaoks loodav lisaväärtus I lisas sätestatud valdkondlikest prioriteetidest lähtudes;
the public health relevance of proposed actions, in terms of promoting health and preventing diseases, protecting Union citizens from health threats and in terms of improving the performance of health systems;
kavandatavate meetmete asjakohasus rahvatervise aspektist, pidades silmas tervise edendamist ja haiguste ennetamist, liidu kodanike kaitsmist terviseohtude eest ja tervisesüsteemide toimimise parandamist;
the relevance of the proposed actions to supporting the implementation of Union health legislation;
kavandatavate meetmete asjakohasus liidu tervisealaste õigusaktide rakendamise toetamise aspektist;
the pertinence of the geographical coverage of the proposed actions;
kavandatavate meetmete geograafilise katvuse asjakohasus;
the balanced distribution of budgetary resources between the different objectives of the Programme, taking into account the probable advantages for promoting health;
eelarveressursside tasakaalustatud jaotatus programmi erinevate eesmärkide vahel, võttes arvesse tervise edendamise võimalikke eeliseid;
the adequate coverage of the thematic priorities set out in Annex I.
I lisas sätestatud valdkondlike prioriteetide piisav hõlmatus.
As stated in the Commission's Communication "A Budget for Europe 2020", the Commission has committed to mainstreaming climate change into overall Union spending programmes and to direct at least 20 % of the Union budget to climate-related objectives.
Nagu on märgitud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, on komisjon kohustunud võtma kliimamuutuste küsimust arvesse kõikides liidu rahastamisprogrammides ning suunama vähemalt 20 % liidu eelarvest kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks.
Spending in the Programme under the specific objective related to serious cross-border health threats should contribute in a general manner to those objectives by addressing health threats associated with climate change.
Kulutused programmi tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva erieesmärgi raames peaksid üldiselt aitama kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele, käsitledes kliimamuutustega seotud terviseohtusid.
The Commission should provide information on climate change expenditure within the Programme.
Komisjon peaks esitama teavet kliimamuutustega seotud kulutuste kohta, mis on tehtud programmi raames.
Regulation (EU) No 283/2014 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014,
on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure and repealing Decision No 1336/97/EC
milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ
Telecommunications networks and services are increasingly becoming internet-based infrastructures, with broadband networks and digital services closely interrelated.
Telekommunikatsioonivõrgud ja -teenused muutuvad üha enam internetipõhisteks taristuteks ning lairibavõrgud ja digiteenused on omavahel tihedasti seotud.
The internet is becoming the dominant platform for communication, services, education, participation in social and political life, cultural content, and business.
Internetist saab teabevahetuse, teenuste, hariduse, sotsiaalses ja poliitilises elus osalemise, kultuurisisu ja äritegevuse peamine platvorm.
Therefore, the trans-European availability of widespread, high-speed, secure internet access and digital services in the public interest is essential for social and economic growth, competitiveness, social inclusion and the internal market.
Seepärast on sotsiaalse arengu ja majanduskasvu, konkurentsivõime, sotsiaalse kaasatuse saavutamiseks ja siseturu toimimiseks äärmiselt oluline teha laialdase levikuga, väga kiire ja turvaline internetiühendus ning avalikud digiteenused üleeuroopaliselt kättesaadavaks.
On 17 June 2010, the European Council endorsed the Commission communication of 26 August 2010 on a Digital Agenda for Europe, which aims to chart a course to maximise the social and economic potential of information and communication technologies.
Euroopa Ülemkogu kiitis 17. juunil 2010 heaks komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatise „Euroopa digitaalne tegevuskava”, mille eesmärk on panna paika kurss, et maksimaalselt ära kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sotsiaalseid ja majanduslikke võimalusi.
It seeks to stimulate supply and demand of competitive high-speed internet infrastructure and internet-based digital services with a view to advancing towards a true Digital Single Market, which is essential for smart, sustainable and inclusive growth.
Kõnealuse tegevuskavaga püütakse ergutada konkurentsivõimelise väga kiire interneti taristu ja internetipõhiste digiteenuste nõudlust ja pakkumist, et luua tõeliselt digitaalne ühtne turg, mis on vajalik aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks.
Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council [4] determines the conditions, methods and procedures for providing Union financial assistance to trans-European networks in the sectors of transport, telecommunications and energy infrastructures.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1316/2013 [4] määratakse kindlaks tingimused, meetodid ja menetlused liidu rahalise abi andmiseks üleeuroopalistele võrkudele transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristu sektoris.
Given that there are similar challenges and opportunities in the sectors covered by the Connecting Europe Facility (CEF), there is significant scope for exploiting synergies, including by combining CEF funding with other sources of funding.
Euroopa ühendamise rahastuga hõlmatud sektorites esinevaid samalaadseid probleeme ja võimalusi silmas pidades on hea võimalus kasutada ära nendevahelist sünergiat, sh kombineerides Euroopa ühendamise rahastu vahendeid muude rahastamisallikatega.
A large number of cross-border digital services implementing exchanges between European public administrations in support of Union policies are a reality.
Olemas on palju piiriüleseid digiteenuseid, mille abil Euroopa haldusasutused vahetavad omavahel liidu poliitikameetmete toetamiseks teavet.
When providing new solutions, it is important to capitalise on existing solutions implemented in the context of other European initiatives, avoid duplication of work, and ensure coordination and alignment of approaches and solutions across initiatives and policies, such as for instance the ISA programme established by Decision No 922/2009/EC of the European Parliament and of the Council [5], the Fiscalis programme established by Regulation (EU) No 1286/2013 of the European Parliament and of the Council [6], and Horizon 2020 established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [7].
Uute lahenduste pakkumisel on tähtis kasutada ära Euroopa muude algatuste raames juba rakendatavaid lahendusi, vältida töö kattumist ning tagada algatuste ja poliitikameetmete (nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 922/2009/EÜ [5] loodud ISA programm, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2013 [6] loodud programm „Fiscalis” ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 [7] loodud raamprogramm „Horisont 2020”) vahel tegevuspõhimõtete ja lahenduste koordineerimine ja kooskõla.
Similarly, it is important that solutions comply with agreed international and/or European standards or with open specifications for interoperability, particularly those identified by the Commission in accordance with Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council [8], and other relevant specifications and orientations, such as the European Interoperability Framework for European public services (EIF).
Samuti on tähtis, et lahendused vastaksid kokkulepitud rahvusvahelistele ja/või Euroopa standarditele või koosvõime avatud spetsifikatsioonidele, eelkõige komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 [8] kohaselt kindlaks määratutele, ning muudele asjakohastele spetsifikatsioonidele ja suunistele, nt Euroopa avalike teenuste koosvõime raamistikule.
The development of high-speed broadband networks will benefit from European technical standards.
Väga kiirete lairibavõrkude arendamisele tulevad kasuks Euroopa tehnilised standardid.
Union research and development programmes and increased monitoring of standardisation procedures are needed if the Union is to play a pivotal role in the telecommunications industry.
Kui soovitakse, et liit oleks telekommunikatsioonitööstuses juhtival kohal, on vaja liidu teadusuuringuid ja arendusprogramme ning suurendada järelevalvet standardimismenetluste üle.
Large scale pilot projects between Member States and co-financed by the Competitiveness and Innovation Programme [9], such as PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX or SPOCS, have validated key cross-border digital services in the internal market, based on common building blocks, which are being consolidated by the project eSENS.
Liikmesriikide vaheliste ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi [9] raames kaasrahastatavate ulatuslike projekti eSENS raames konsolideeritavate katseprojektide (nt PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX ja SPOCS) abil on tõendatud ühistel alustaristutel põhinevate oluliste piiriüleste digiteenuste otstarbekust siseturul.
Those pilot projects have already reached or will in the near future reach the maturity level required for deployment.
Kõnealused katseprojektid on juba praegu või lähitulevikus kasutusküpsed.
Existing projects of common interest have already demonstrated the clear added value of action at European level, such as in the fields of cultural heritage (Europeana), child protection (Safer Internet), social security (EESSI), while others such as in the field of consumer protection (ODR) have been proposed.
Läbiviidavad ühishuviprojektid, nt kultuuripärandi (Europeana), lastekaitse (programm „Safer Internet”) ja sotsiaalkindlustuse (sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetuse süsteem EESSI) valdkonnas on juba näidanud, et Euroopa tasandi meetmetel on selge lisaväärtus ning ettepanekuid on tehtud ka teiste projektide kohta, nt tarbijakaitse valdkonnas (vaidluste veebipõhise lahendamise platvorm ODR).
With regard to digital service infrastructures, building blocks should take priority over other digital service infrastructures, since the former are a pre-condition for the latter.
Digiteenuste taristute puhul peaksid alustaristud olema muudest digiteenuste taristutest tähtsamad, sest esimestest sõltub viimaste arendamine.
Digital service infrastructures should, inter alia, create European added value and meet proven needs.
Digiteenuste taristud peaksid muu hulgas looma Euroopa lisaväärtust ja rahuldama kindlakstehtud vajadused.
They should be sufficiently mature for deployment, technically as well as operationally, as proven in particular through successful piloting.
Nagu edukate katseprojektide põhjal on kindlaks tehtud, peaksid nad olema nii tehniliselt kui ka tegevustasandil piisavalt kasutusküpsed.
They should be based on a concrete sustainability plan to ensure the medium to long-term operation of core service platforms beyond the CEF.
Need taristud tuleks välja töötada konkreetse säästlikkuskava alusel, et tagada põhiteenusplatvormide keskmise tähtajaga kuni pikaajaline tegevus ka pärast Euroopa ühendamise rahastu kasutamist.
Financial assistance under this Regulation should therefore, wherever possible, be phased out over time and funding from sources other than the CEF should be mobilised, where appropriate.
Seepärast tuleks rahalise abi andmine käesoleva määruse alusel aja jooksul võimaluse korral järk-järgult lõpetada ja otsida vajaduse korral rahalisi vahendeid mujalt kui Euroopa ühendamise rahastust.
It is important that digital service infrastructures that are necessary to meet legal obligations under Union law and/or are developing or providing building blocks, with a potential high impact on the development of pan-European public services, be funded so as to support multiple digital service infrastructures and, over time, gradually build up a European interoperability ecosystem.
Et toetada paljusid digiteenuste taristuid ja töötada Euroopas aja jooksul välja koosvõimelised süsteemid, on tähtis rahastada digiteenuste taristuid, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate õiguslike kohustuste täitmiseks ja/või millega arendatakse või tagatakse alustaristuid, mis võivad suuresti mõjutada üleeuroopaliste avalike teenuste väljatöötamist.
In this context, legal obligations mean specific provisions requiring either developing or using digital service infrastructures, or requiring results which can only be achieved through European digital service infrastructures.
Siinkohal tähendavad õiguslikud kohustused erisätteid, millega nõutakse digiteenuste taristute arendamist või kasutamist või tulemusi, mida on võimalik saavutada vaid Euroopa digiteenuste taristute kaudu.
As well-established digital service infrastructure, Europeana and Safer Internet for Children should have priority for funding.
Esmajärjekorras tuleks rahastada projekti Europeana ja programmi „Turvalisem Internet laste jaoks” kui hästitoimivaid digiteenuste taristuid.
In particular, the continuity in Union funding from other Union programmes to CEF should be ensured in the first years of the multiannual financial framework for the period 2014-2020 laid down in Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 [10] in order to allow for uninterrupted and successful delivery of service at the same level as provided for under the current funding scheme.
Eelkõige tuleks nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 [10] aastateks 2014-2020 kehtestatud mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel tagada liidu rahaliste vahendite jätkuv suunamine muudest liidu programmidest Euroopa ühendamise rahastusse nii, et katkematu ja edukas teenuseosutamine oleks samal tasemel, nagu on ette nähtud praeguse rahastamiskavaga.
On 10 May 2012, the Council underlined the vital importance of ensuring the long-term viability of Europeana, including in terms of governance and funding. [11]
Nõukogu rõhutas 10. mail 2012, et äärmiselt tähtis on tagada Europeana pikaajaline elujõulisus, sealhulgas selle juhtimise ja rahastamise osas [11].
A safe, inclusive and positive online environment for children and young people should be ensured.
Lastele ja noortele tuleks tagada ohutu, kaasav ja positiivne veebikeskkond.
Activities of SICs, including awareness nodes and other awareness-raising activities, helplines for children, parents and carers on the best means for children to use the Internet, as well as hotlines for reporting child sexual abuse content on the Internet, are a key element and prerequisite for the success of that strategy.
Kõnealuse strateegia edukuse võtmeelemendiks ja eeltingimuseks on turvalisema interneti keskuste, sealhulgas teadlikkuse suurendamise keskuste tegevus ja muu teadlikkust suurendav tegevus, samuti laste, vanemate ja hooldajate jaoks ette nähtud abiliinid, kus käsitletakse laste jaoks parimaid interneti kasutusviise, ning vihjeliinid, kuhu saab teatada laste seksuaalse väärkohtlemisega seotud infosisust.
A future legal act of the Union on electronic identification and trust services for electronic transactions in the internal market is to determine the detailed requirements and conditions for the mutual recognition of key enablers, referred to hereinafter as the building blocks of the digital service infrastructures.
Liidu tulevases õigusaktis e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul määratakse kindlaks üksikasjalikud nõuded ja tingimused selliste põhieelduste vastastikuseks tunnustamiseks, mida järgnevalt nimetatakse digiteenuste alustaristuteks.
That act will cover several of the most important building blocks, for example electronic identification and electronic signature as part of the projects of common interest set out in the Annex to this Regulation.
Nimetatud õigusakt hõlmab käesoleva määruse lisas esitatud ühishuviprojektide osana mitmeid kõige olulisemaid alustaristuid, näiteks e-identimist ja e-allkirja.
Digital service infrastructures implemented in accordance with Decision No 922/2009/EC will facilitate the electronic cross-border and cross-sector interaction between European public administrations.
Digiteenuste taristud, mida kasutatakse vastavalt otsusele nr 922/2009/EÜ, hõlbustavad Euroopa haldusasutuste vahel piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist.
This, in turn, will enable the provision of essential services in, inter alia, areas such as electronic identification and authentication and procurement, cross-border interconnection of business registers, interoperable electronic cross-border health services, as well as cross-border cooperation on cyber security, thereby contributing to the Digital Single Market.
See omakorda võimaldab osutada olulisi teenuseid muu hulgas sellistes valdkondades nagu elektrooniline identimine ja autentimine, elektroonilised riigihanked ning äriregistrite vastastikune piiriülene sidumine, samuti koosvõimelisi piiriüleseid e-tervise teenuseid, ning teha ka küberjulgeolekuga seotud piiriülest koostööd, aidates nii kaasa digitaalse ühtse turu loomisele.
Such interaction between administrations will be achieved through the creation and/or enhancement of interoperable core service platforms, built on existing common building blocks and/or providing additional building blocks essential for the development of other core service platforms, and related generic services linking national infrastructures to core service platforms to deliver cross-border digital services.
Selline haldusasutuste suhtlus saab toimida sel moel, et töötatakse välja ja/või täiustatakse koosvõimelisi põhiteenusplatvorme, tuginedes nende olemasolevatele ühistele alustaristutele ja/või muude põhiteenusplatvormide arendamiseks vajalike täiendavate ühiste alustalade loomisele, ning nendega seotud üldteenuseid, mis seovad riikide taristud piiriüleste digiteenuste osutamiseks põhiteenusplatvormidega.
Member States should encourage local and regional authorities to be fully and effectively involved in the governance of digital service infrastructures, and ensure that projects of common interest relating to cross-border delivery of eGovernment services take into account the EIF recommendations.
Liikmesriigid peaksid kannustama kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi täielikult ja tulemuslikult osalema digiteenuste taristute juhtimises ning tagama, et e-valitsuse teenuste piiriülese osutamisega seotud ühishuviprojektides võetaks arvesse Euroopa avalike teenuste koosvõime raamistikus tehtud soovitusi.
In its resolution of 6 July 2011 on European Broadband: investing in digitally driven growth [12], the European Parliament emphasised that broadband services are key to the competitiveness of Union industry and greatly contribute to Union economic growth, social cohesion and the creation of quality employment.
Euroopa Parlament rõhutas 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis „Euroopa lairibaühendus: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu”, [12] et lairibateenused on liidu tööstuse konkurentsivõime alus ning annavad suure panuse liidu majanduskasvu, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja kvaliteetse tööhõive loomisesse.
Investment in state-of-the-art and future-proof technology is crucial if the Union is to be home to innovation, knowledge and services.
Kui liit soovib juurutada innovatsiooni, teadmisi ja teenuseid, siis on investeerimisel tipptasemel ja tulevikukindlasse tehnoloogiasse otsustav tähtsus.
A European market with nearly 500 million people connected to high-speed broadband would act as a spearhead for the development of the internal market, creating a globally unique critical mass of users exposing all regions to new opportunities and giving each user increased value, as well as giving the Union the capacity to be a world-leading knowledge-based economy.
Euroopa turg, kus peaaegu 500 miljonil inimesel on väga kiire lairibaühendus, oleks siseturu arendamise liikumapanevaks jõuks, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele ja pakkudes igale kasutajale suuremat väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks.
A rapid deployment of high-speed broadband networks is crucial for the development of Union productivity and for the emergence of new and small enterprises that can be leaders in different sectors such as health care, manufacturing and the service industries.
Väga kiirete lairibavõrkude kiire kasutuselevõtt on ülitähtis liidu tootlikkuse arendamise seisukohast ning selliste uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, mis võivad olla juhtival kohal erinevates sektorites, nagu tervishoiu-, tootmise ja teenindussektoris.