natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The following equipment must be used for emission tests of engines on engine dynamometers.
Mootorist lähtuvate saasteainete tasemete määramise katsetes dünamomeetrilistel stendidel kasutatakse järgmisi seadmeid.
Engine dynamometer
Mootori dünamomeeter
An engine dynamometer must be used with adequate characteristics to perform the test cycles described in appendices 1 and 2 to this annex.
Mootori dünamomeetri karakteristikud peavad olema sobivad käesoleva lisa 1. ja 2. liites kirjeldatud katsetsüklite tegemiseks.
The speed measuring system must have an accuracy of ± 2 per cent of reading.
Pöörlemiskiiruse mõõtesüsteem peab andma ± 2 % täpsusega lugemi.
The torque measuring system must have an accuracy of ± 3 per cent of reading in the range > 20 per cent of full scale, and an accuracy of ± 0,6 per cent of full scale in the range ≤ 20 per cent of full scale.
Pöördemomendi mõõtesüsteemi näidu täpsus peab olema ± 3 % skaala osas, mis moodustab üle 20 % skaala maksimaalväärtusest, ning ± 0,6 % skaala osas, mis on võrdne 20 % skaala maksimumväärtusest või sellest väiksem.
Measuring instruments for fuel consumption, air consumption, temperature of coolant and lubricant, exhaust gas pressure and intake manifold depression, exhaust gas temperature, air intake temperature, atmospheric pressure, humidity and fuel temperature must be used, as required.
Mõõtevahendeid kütusekulu, õhukulu, jahuti ja määrdeõli temperatuuri, heitgaasi rõhu ja sisselasketorustiku alarõhu, heitgaasi temperatuuri, sisselaskeõhu temperatuuri, atmosfäärirõhu, niiskuse ja kütuse temperatuuri mõõtmiseks tuleb kasutada nõuetekohaselt.
These instruments must satisfy the requirements given in table 8:
Kõnealused mõõtevahendid peavad vastama tabelis 8 esitatud nõuetele.
Accuracy of measuring instruments
Mõõteriistade täpsus
Measuring instrument
Mõõteriist
Fuel Consumption
Kütusetarve
± 2 % of Engine's Maximum Value
± 2 % mootori maksimaalväärtusest
Air Consumption
Õhutarve
Temperatures ≤ 600 K (327 °C)
Temperatuurid ≤ 600 K (327 °C)
± 2 K Absolute
± 2 K absoluutses skaalas
Temperatures ≥ 600 K (327 °C)
Temperatuurid ≥ 600 K (327 °C)
± 1 % of Reading
± 1 % näidu väärtusest
± 0,1 kPa Absolute
± 0,1 kPa absoluutses skaalas
Exhaust Gas Pressure
Heitgaasi rõhk
± 0,2 kPa Absolute
± 0,2 kPa absoluutses skaalas
Intake Depression
Siseneva õhu alarõhk
± 0,05 kPa Absolute
± 0,05 kPa absoluutses skaalas
± 3 % Absolute
± 3 % absoluutses skaalas
± 5 % of Reading
± 5 % näidu väärtusest
Exhaust gas flow
Heitgaasivool
For calculation of the emissions in the raw exhaust, it is necessary to know the exhaust gas flow (see paragraph 4.4. of appendix 1).
Saasteainete tasemete arvutamiseks lahjendamata heitgaasis peab teadma heitgaasivoo massi (vt 1. liide, punkt 4.4).
For the determination of the exhaust flow either of the following methods may be used:
Heitgaasivoolu määramiseks võib kasutada ühte järgmistest meetoditest:
Direct measurement of the exhaust flow by flow nozzle or equivalent metering system;
heitgaasivoolu otsene mõõtmine vooluotsaku või samaväärse mõõteseadmega;
Measurement of the air flow and the fuel flow by suitable metering systems and calculation of the exhaust flow by the following equation:
õhuvoolu ja kütusevoolu mõõtmine nõuetekohaste mõõteseadmetega ja heitgaasivoolu arvutamine järgmise valemi abil:
GEXHW = GAIRW + GFUEL
GEXHW = GAIRW + GFUEL
(for wet exhaust mass)
(niiske heitgaasi mass)
The accuracy of exhaust flow determination must be ± 2,5 per cent of reading or better.
Heitgaasivoolu määramise täpsus peab olema ± 2,5 % või suurem.
Diluted exhaust gas flow
Lahjendatud heitgaasi vool
For calculation of the emissions in the diluted exhaust using a full flow dilution system (mandatory for the ETC), it is necessary to know the diluted exhaust gas flow (see paragraph 4.3. of appendix 2).
Lahjendatud heitgaasis esinevate saasteainete tasemete arvutamiseks täisvoolulahjendussüsteemi abil (kohustuslik Euroopa siirdekatsetsükli puhul) peab teadma lahjendatud heitgaasivoo massi (vt 2. liide, punkt 4.3).
The total mass flow rate of the diluted exhaust (GTOTW) or the total mass of the diluted exhaust gas over the cycle (MTOTW) must be measured with a PDP or CFV (annex 4, appendix 6, paragraph 2.3.1.).
Lahjendatud heitgaasi kogu massivoolu (GTOTW) või tsükli lahjendatud heitgaasi kogumassi (MTOTW) mõõdetakse mahtpumba või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru abil (4. lisa, 6. liide punkt 2.3.1).
The accuracy must be ± 2 per cent of reading or better, and must be determined according to the provisions of annex 4, appendix 5, paragraph 2.4.
Mõõtetäpsus peab olema ± 2 % või suurem, ning see määratakse 4. lisa 5. liite punkti 2.4 nõuete kohaselt.
DETERMINATION OF THE GASEOUS COMPONENTS
GAASILISTE SAASTEAINETE MÄÄRAMINE
General analyser specifications
Analüüsiseadmete üldine iseloomustus
In this case, additional calibrations of at least 4 non-zero nominally equally spaced points are to be made to ensure the accuracy of the calibration curves according to annex 4, appendix 5, paragraph 1.5.5.2.
Sellisel juhul tuleb teha täiendav kalibreerimine vähemalt neljas nullist erinevas, üksteisest võimalikult võrdsel kaugusel asuvas mõõtepunktis, et tagada kalibreerimiskõverate täpsus vastavalt 4. lisa 5. liite punktile 1.5.5.2.
The electromagnetic compatibility (EMC) of the equipment must be on a level as to minimise additional errors.
Seadmete elektromagnetilise ühilduvuse tase peab minimeerima lisavigade esinemise võimaluse.
Measurement error
Mõõteviga
The total measurement error, including the cross sensitivity to other gases (see annex 4, appendix 5, paragraph 1.9.), must not exceed ± 5 per cent of the reading or ± 3,5 per cent of full scale, whichever is smaller.
Üldine mõõteviga, kaasa arvatud risttundlikkus muude gaaside suhtes (vt 4. lisa, 5. liide, punkt 1.9), võib olla kuni ± 5 % näidust või ± 3,5 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
For concentrations of less than 100 ppm the measurement error must not exceed ± 4 ppm.
Kontsentratsioonide puhul alla 100 ppm võib mõõteviga olla kuni ± 4 ppm.
The repeatability, defined as 2.5 times the standard deviation of 10 repetitive responses to a given calibration or span gas, has to be not greater than ± 1 per cent of full scale concentration for each range used above 155 ppm (or ppm C) or ± 2 per cent of each range used below 155 ppm (or ppm C).
Korratavus, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5 kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui ± 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta üle 155 ppm (või ppm C) või ± 2 % iga mõõtepiirkonna kohta alla 155 ppm (või ppm C).
The analyser peak-to-peak response to zero and calibration or span gases over any 10 seconds period must not exceed 2 per cent of full scale on all ranges used.
Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.
Zero drift
Nullväärtuse triiv
The zero drift during a one hour period must be less than 2 per cent of full scale on the lowest range used.
Nullväärtuse triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.
The zero response is defined as the mean response, including noise, to a zero gas during a 30 seconds time interval.
Nullreageering on määratluse kohaselt nullgaasile kolmekümne sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga.
Span drift
Skaalaintervalli triiv
The span drift during a one hour period must be less than 2 per cent of full scale on the lowest range used.
Skaalaintervalli triiv ühe tunni kestel ei tohi ületada 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.
Span is defined as the difference between the span response and the zero response.
Skaalaintervall on määratluse kohaselt intervallreageeringu ja nullreageeringu vahe.
The span response is defined as the mean response, including noise, to a span gas during a 30 seconds time interval.
Intervallreageering on määratluse kohaselt võrdlusgaasile kolmekümne sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga.
Gas drying
Gaaside kuivatamine
The optional gas drying device must have a minimal effect on the concentration of the measured gases.
Mittekohustusliku gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaasiliste saasteainete kontsentratsioonile peab olema võimalikult väike.
Chemical dryers are not an acceptable method of removing water from the sample.
Vee eemaldamisel uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.
Paragraphs 3.3.1. to 3.3.4. describe the measurement principles to be used.
Punktides 3.3.1–3.3.4 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid.
A detailed description of the measurement systems is given in annex 4, appendix 6.
Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud 4. lisa 6. liites.
The gases to be measured must be analysed with the following instruments.
Gaasiliste saasteainete määramisel kasutatakse järgmisi seadmeid.
For non-linear analysers, the use of linearising circuits is permitted.
Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid
Carbon monoxide (CO) analysis
Süsinikmonooksiidi (CO) määramine
The carbon monoxide analyser must be of the Non-Dispersive Infra-Red (NDIR) absorption type.
Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinevat analüsaatorit.
Carbon dioxide (CO2) analysis
Süsinikdioksiidi (CO2) määramine
The carbon dioxide analyser must be of the Non-Dispersive Infra-Red (NDIR) absorption type.
Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinevat analüsaatorit.
Hydrocarbon (HC) analysis
Süsivesinike (HC) määramine
For diesel and LPG fuelled gas engines, the hydrocarbon analyser must be of the Heated Flame Ionisation Detector (HFID) type with detector, valves, pipework, etc. heated so as to maintain a gas temperature of 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C).
Diiselmootorite ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kasutatakse süsivesinike määramiseks kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 °C).
For NG fuelled gas engines, the hydrocarbon analyser may be of the non heated Flame Ionisation Detector (FID) type depending upon the method used (see annex 4, appendix 6, paragraph 1.3.).
Maagaasiküttel töötavate mootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt 4. lisa, 6. liide, punkt 1.3).
Non-methane hydrocarbon (NMHC) analysis (NG fuelled gas engines only)
Metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine (ainult maagaasiküttel töötavad mootorid)
Non-methane hydrocarbons must be determined by either of the following methods:
Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest.
Gas chromatographic (GC) method
Gaasikromatograafiline meetod
Non-methane hydrocarbons must be determined by subtraction of the methane analysed with a Gas Chromatograph (GC) conditioned at 423 K (150 °C) from the hydrocarbons measured according to paragraph 3.3.3.
Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks lahutatakse punkti 3.3.3 kohaselt mõõdetud süsivesinike sisaldusest gaasikromatograafiliselt määratud metaani sisaldus, mille puhul on rakendatud konditsioneerimist 423 K (150 °C) juures.
Non-methane cutter (NMC) method
Metaanist erinevate süsivesinike eraldamise meetod
The determination of the non-methane fraction must be performed with a heated NMC operated in line with an FID as per paragraph 3.3.3. by subtraction of the methane from the hydrocarbons.
Metaanist erinevate süsivesinike fraktsiooni määramiseks kasutatakse kuumutatud metaanist erinevate süsivesinike eraldajat koos leekionisatsioonidetektoriga vastavalt punktile 3.3.3 ning lahutatakse süsivesinike sisaldusest metaani sisaldus.
Oxides of nitrogen (NOx) analysis
Lämmastiku oksiidide (NOx) määramine
The oxides of nitrogen analyser must be of the Chemi-Luminescent Detector (CLD) or Heated Chemi-Luminescent Detector (HCLD) type with a NO2/NO converter, if measured on a dry basis.
Lämmastiku oksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga või kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga.
If measured on a wet basis, a HCLD with converter maintained above 328 K (55 °C) must be used, provided the water quench check (see annex 4, appendix 5, paragraph 1.9.2.2.) is satisfied.
Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 °C) tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt 4. lisa 5. liite punkt 1.9.2.2) tulemused on rahuldavad.
Sampling of gaseous emissions
Gaasiliste saasteainete proovide võtmine
Raw exhaust gas (ESC only)
Lahjendamata heitgaas (ainult Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul)
The gaseous emissions sampling probes must be fitted at least 0,5 m or 3 times the diameter of the exhaust pipe — whichever is the larger — upstream of the exit of the exhaust gas system as far as applicable and sufficiently close to the engine as to ensure an exhaust gas temperature of at least 343 K (70 °C) at the probe.
Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 meetri või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu ning piisavalt mootori lähedale tagamaks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on vähemalt 343 K (70 °C).
In the case of a multi-cylinder engine with a branched exhaust manifold, the inlet of the probe must be located sufficiently far downstream so as to ensure that the sample is representative of the average exhaust emissions from all cylinders.
Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid.
In multi-cylinder engines having distinct groups of manifolds, such as in a ‘V-engine’ configuration, it is permissible to acquire a sample from each group individually and calculate an average exhaust emission.
Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, võib proovi võtta igast rühmast eraldi ning keskmise heite taseme välja arvutada.
Other methods which have been shown to correlate with the above methods may be used.
Kasutada võib ka teisi meetodeid, mille vastavus eespool nimetatud meetoditele on tõestatud.
For exhaust emission calculation the total exhaust mass flow must be used.
Heite taseme arvutamisel tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.
If the engine is equipped with an exhaust after-treatment system, the exhaust sample must be taken downstream of the exhaust after-treatment system.
Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, võetakse heitgaasiproov järeltöötlussüsteemist allavoolu.
Diluted exhaust gas (mandatory for ETC, optional for ESC)
Lahjendatud heitgaas (kohustuslik Euroopa siirdekatsetsükli puhul, mittekohustuslik Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul)
The exhaust pipe between the engine and the full flow dilution system must conform to the requirements of annex 4, appendix 6, paragraph 2.3.1., EP.
Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama 4. lisa 6. liite punktis 2.3.1, EP ettenähtud nõuetele.
The gaseous emissions sample probe(s) must be installed in the dilution tunnel at a point where the dilution air and exhaust gas are well mixed, and in close proximity to the particulates sampling probe.
Gaasiliste saasteainete proovivõttur (proovivõtturid) paigaldatakse lahjendustunneli punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.
For the ETC, sampling can generally be done in two ways:
Euroopa siirdekatsetsükli korral võib proove üldiselt võtta kahel viisil:
the pollutants are sampled into a sampling bag over the cycle and measured after completion of the test;
tsükli jooksul kogutakse saasteained kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu;
the pollutants are sampled continuously and integrated over the cycle; this method is mandatory for HC and NOx.
saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli; see meetod on kohustuslik HC ja NOx mõõtmise puhul.
DETERMINATION OF THE PARTICULATES
TAHKETE OSAKESTE MÄÄRAMINE
The determination of the particulates requires a dilution system.
Tahkete osakeste määramiseks on vaja lahjendussüsteemi.
Dilution may be accomplished by a partial flow dilution system (ESC only) or a full flow dilution system (mandatory for ETC).
Lahjendamise võib teha osavoolulahjendussüsteemiga (ainult Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul) või täisvoolulahjendussüsteemiga (kohustuslik Euroopa siirdekatsetsükli puhul).
The flow capacity of the dilution system must be large enough to completely eliminate water condensation in the dilution and sampling systems, and maintain the temperature of the diluted exhaust gas at or below 325 K (52 °C) immediately upstream of the filter holders.
Lahjendussüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et oleks täielikult välistatud vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemis ning et lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult filtripesadest ülesvoolu oleks püsivalt 325 K (52 °C) või sellest madalam.
Dehumidifying the dilution air before entering the dilution system is permitted, and especially useful if dilution air humidity is high.
Lahjendusõhu kuivatamine enne õhu sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusõhu puhul.
The temperature of the dilution air must be 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).
Lahjendusõhu temperatuur peab olema 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).
If the ambient temperature is below 293 K (20 °C), dilution air pre-heating above the upper temperature limit of 303 K (30 °C) is recommended.
Kui atmosfääriõhu temperatuur on alla 293 K (20 °C), soovitatakse lahjendusõhk eelnevalt soojendada üle temperatuuri ülemmäära 303 K (30 °C).
However, the dilution air temperature must not exceed 325 K (52 °C) prior to the introduction of the exhaust in the dilution tunnel.
Lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tohi siiski olla üle 325 K (52 °C).
The partial flow dilution system has to be designed to split the exhaust stream into two fractions, the smaller one being diluted with air and subsequently used for particulate measurement.
Osavoolulahjendussüsteemi ehitus peab võimaldama heitgaasivoolu jaotamist kahte ossa, millest väiksemat lahjendatakse õhuga ning seda kasutatakse seejärel tahkete osakeste määramisel.
For this it is essential that the dilution ratio be determined very accurately.
Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste.
Different splitting methods can be applied, whereby the type of splitting used dictates to a significant degree the sampling hardware and procedures to be used (annex 4, appendix 6, paragraph 2.2.).
Kasutada võib erinevaid jaotusmeetodeid, kusjuures jaotusviisist sõltub olulisel määral see, milliseid proovivõtu seadmeid ja protseduure kasutatakse (vt 4. lisa, 6. liide, punkt 2.2).
The particulate sampling probe must be installed in close proximity to the gaseous emissions sampling probe, and the installation must comply with the provisions of paragraph 3.4.1.
Tahkete osakeste proovivõttur asetatakse gaasiliste saasteainete proovivõtturi vahetusse lähedusse ning paigaldatakse punktis 3.4.1 ettenähtud nõuete kohaselt.
To determine the mass of the particulates, a particulate sampling system, particulate sampling filters, a microgram balance, and a temperature and humidity controlled weighing chamber, are required.
Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltreid, mikrogrammkaalusid ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit.
For particulate sampling, the single filter method must be applied which uses one pair of filters (see paragraph 4.1.3) for the whole test cycle.
Tahkete osakeste proovi võtmisel rakendatakse ühe filtri meetodit, mille puhul kasutatakse ühte paari filtreid (vt punkt 4.1.3) kogu katsetsükli jooksul.
For the ESC, considerable attention must be paid to sampling times and flows during the sampling phase of the test.
Euroopa statsionaarse katse tsükli proovivõtufaasis tuleb eriti suurt tähelepanu pöörata proovivõtuaegadele ja -vooludele.
Filter specification
Filtri omadused
Fluorocarbon coated glass fibre filters or fluorocarbon based membrane filters are required.
Kasutatakse fluorosüsiniku kattega klaaskiudfiltreid või fluorosüsiniku basil valmistatud membraanfiltreid.
All filter types must have a 0,3 µm DOP (di-octylphthalate) collection efficiency of at least 95 per cent at a gas face velocity between 35 and 80 cm/s.
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel 35–80 cm/s peab 0,3 µm dioktüülftalaatosakeste kogumise efektiivsus olema kõikide filtritüüpide puhul vähemalt 95 %.
Particulate filters must have a minimum diameter of 47 mm (37 mm stain diameter).
Tahkete osakeste filtrid peavad olema vähemalt 47 mm läbimõõduga (sadestusala läbimõõt 37 mm).
Larger diameter filters are acceptable (paragraph 4.1.5).
Suurema läbimõõduga filtrite kasutamine on lubatud (punkt 4.1.5).
Primary and back-up Filters
Põhi- ja abifilter
The diluted exhaust must be sampled by a pair of filters placed in series (one primary and one back-up filter) during the test sequence.
Lahjendatud heitgaasist võetakse katsetsükli jooksul proovid järjestikku asetatud filtrite paari abil (üks põhi- ja üks abifilter).
The back-up filter must be located no more than 100 mm downstream of, and must not be in contact with the primary filter.
Abifiltri kaugus põhifiltrist ei tohi olla üle 100 mm allavoolu ning see ei tohi põhifiltriga kokku puutuda.
The filters may be weighed separately or as a pair with the filters placed stain side to stain side.
Filtreid võib kaaluda eraldi või paarikaupa, kusjuures sadestusega pooled asetatakse vastamisi.
Filter face velocity
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus
A gas face velocity through the filter of 35 to 80 cm/s must be achieved.
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus peab olema 35–80 cm/sek.
The pressure drop increase between the beginning and the end of the test must be no more than 25 kPa.
Rõhu languse suurenemine katse lõpus võrreldes katse algusega ei tohi olla suurem kui 25 kPa.
Filter loading
Filtri täitumus
The recommended minimum filter loading must be 0,5 mg/1075 mm2 stain area.
Soovitatav filtri täitumus on 0,5 mg tahkeid osakesi 1075 mm2 sadestuspinna kohta.
For the most common filter sizes the values are shown in table 9.
Tavalistele filtrimõõtudele vastavad soovitatavad täitumused on esitatud tabelis 9.
Recommended filter loadings
Soovitatavad filtri täitumused
Recommended Stain
Soovitatav sadestusala läbimõõt
Recommended Minimum
Soovitatav minimaalne täitumus
Weighing chamber and analytical balance specifications
Nõuded kaalukambrile ja analüütilistele kaaludele
Weighing chamber conditions
Nõuded kaalukambrile
The temperature of the chamber (or room) in which the particulate filters are conditioned and weighed must be maintained to within 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) during all filter conditioning and weighing.
Filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal peab tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur olema 295 ± 3 K (22 ± 3 °C).
The humidity must be maintained to a dew point of 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) and a relative humidity of 45 % ± 8 %.
Niiskus peab vastama kastepunktile 282,5 ± 3 K (9,5 ± 3 °C) juures ning suhteline niiskus peab olema 45 % ± 8 %.
The chamber (or room) environment must be free of any ambient contaminants (such as dust) that would settle on the particulate filters during their stabilisation.
Kambris (või ruumis) ei tohi olla saastet (näiteks tolmu), mis võiks langeda tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal.