natgillin/translations-raw huggingface dataset:
References in this Regulation to Regulation (EU) No 603/2013, Directive 2013/32/EU and Directive 2013/33/EU shall be construed, until the dates of their application, as references to Regulation (EC) No 2725/2000 [17], Directive 2003/9/EC [18] and Directive 2005/85/EC [19] respectively.This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in the Member States in accordance with the Treaties.
Käesolevas määruses esinevaid viiteid määrusele (EL) nr 603/2013, direktiivile 2013/32/EL ja direktiivile 2013/33/EL käsitatakse kuni nende kohaldama hakkamiseni viidetena vastavalt määrusele (EÜ) nr 2725/2000 [17], direktiivile 2003/9/EÜ [18] ja direktiivile 2005/85/EÜ [19].Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
OJ C 317, 23.12.2009, p. 115.
ELT C 317, 23.12.2009, lk 115.
Position of the European Parliament of 7 May 2009 (OJ C 212 E, 5.8.2010, p. 370) and position of the Council at first reading of 6 June 2013 (not yet published in the Official Journal).
Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht (ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 370) ja nõukogu 6. juuni 2013. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
See page 96 of this Official Journal.
Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 96.
Council Directive 2003/9/EC of 27 January 2003 laying down minimum standards for the reception of asylum seekers (OJ L 31, 6.2.2003, p. 18).
Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (ELT L 31, 6.2.2003, lk 18).
Council Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures for granting and withdrawing refugee status (OJ L 326, 13.12.2005, p. 13).
Nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (ELT L 326, 13.12.2005, lk 13).
Repealed Regulations (referred to in Article 48)
Kehtetuks tunnistatud määrused (millele on osutatud artiklis 48)
Council Regulation (EC) No 343/2003
Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003
(OJ L 50, 25.2.2003, p. 1)
(ELT L 50, 25.2.2003, lk 1)
Commission Regulation (EC) No 1560/2003 only Articles 11(1), 13, 14 and 17
Komisjoni määruse (EÜ) nr 1560/2003 artikli 11 lõige 1 ning artiklid 13, 14 ja 17
(OJ L 222, 5.9.2003, p. 3)
(ELT L 222, 5.9.2003, lk 3)
Regulation (EC) No 343/2003
Määrus (EÜ) nr 343/2003
Article 2(j) and (k)
Artikli 2 punktid j ja k
Article 2(l) and (m)
Artikli 2 punktid l ja m
Article 4(1), introductory wording
Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lause
Article 4(1)(a) to (f)
Artikli 4 lõike 1 punktid a–f
Article 4(1) to (5)
Artikli 4 lõiked 1–5
Article 20(1) to (5)
Artikli 20 lõiked 1–5
Article 20(5), third subparagraph
Artikli 20 lõike 5 kolmas lõik
Article 17(2), fourth subparagraph
Artikli 17 lõike 2 neljas lõik
Articles 8(5) and (6) and Article 16(2)
Artikli 8 lõiked 5 ja 6 ning artikli 16 lõige 2
Article 18(1)(a)
Artikli 18 lõike 1 punkt a
Article 18(1)(b)
Artikli 18 lõike 1 punkt b
Article 18(1)(c)
Artikli 18 lõike 1 punkt c
Article 18(1)(d)
Artikli 18 lõike 1 punkt d
Article 19(2), first subparagraph
Artikli 19 lõike 2 esimene lõik
Article 19(2), second subparagraph
Artikli 19 lõike 2 teine lõik
Article 26(2) and Article 27(1)
Artikli 26 lõige 2 ja artikli 27 lõige 1
Article 27(2) to (6)
Artikli 27 lõiked 2–6
Article 23(5), first subparagraph
Artikli 23 lõike 5 esimene lõik
Article 20(1)(b)
Artikli 20 lõike 1 punkt b
Article 20(1)(c)
Artikli 20 lõike 1 punkt c
Article 20(1)(d)
Artikli 20 lõike 1 punkt d
Article 20(1)(e)
Artikli 20 lõike 1 punkt e
Article 26(1), (2), Article 27(1), Article 29(1), second and third subparagraphs
Artikli 26 lõiked 1 ja 2, artikli 27 lõige 1 ning artikli 29 lõike 1 teine ja kolmas lõik
Article 23(5), second subparagraph
Artikli 23 lõike 5 teine lõik
Article 21(1) to (9)
Artikli 21 lõiked 1–9
Article 34(1) to (9), first to third subparagraphs
Artikli 34 lõiked 1–8 ning lõike 9 esimene, teine ja kolmas lõik
Article 34(9), fourth subparagraph
Artikli 34 lõike 9 neljas lõik
Article 21(10) to (12)
Artikli 21 lõiked 10–12
Article 34(10) to (12)
Artikli 34 lõiked 10–12
Article 27(1), (2)
Artikli 27 lõiked 1 ja 2
Article 44(1), (2)
Artikli 44 lõiked 1 ja 2
Regulation (EC) No 1560/2003
Määrus (EÜ) nr 1560/2003
Articles 9, 10, 17(2), first subparagraph
Artiklid 9 ja 10 ning artikli 17 lõike 2 esimene lõik
STATEMENT BY THE COUNCIL, THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COMMISSION
NÕUKOGU, EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI AVALDUS
The Council and the European Parliament invite the Commission to consider, without prejudice to its right of initiative, a revision of Article 8(4) of the Recast of the Dublin Regulation once the Court of Justice rules on case C-648/11 MA and Others vs. Secretary of State for the Home Department and at the latest by the time limits set in Article 46 of the Dublin Regulation.
Nõukogu ja Euroopa Parlament kutsuvad komisjoni üles, ilma et see piiraks komisjoni algatusõigust, vaatama läbi uuesti sõnastatud Dublini määruse artikli 8 lõike 4, kui Euroopa Kohus on langetanud otsuse kohtuasjas C-648/11, MA ning teised versus siseminister (Secretary of State for the Home Department), ning hiljemalt Dublini määruse artiklis 46 sätestatud tähtajaks.
The European Parliament and the Council will then both exercise their legislative competences, taking into account the best interests of the child.
Euroopa Parlament ja nõukogu kasutavad pärast seda mõlemad oma seadusandlikku pädevust, võttes arvesse lapse huve.
The Commission, in a spirit of compromise and in order to ensure the immediate adoption of the proposal, accepts to consider this invitation, which it understands as being limited to these specific circumstances and not creating a precedent.
Komisjon lubab kompromissi saavutamise ja ettepaneku kiire vastuvõtmise tagamise nimel kaaluda kõnealust üleskutset, mis piirdub teadaolevalt üksnes nimetatud konkreetsete asjaoludega ja mida ei tohi käsitada pretsedendina.
The European Council of 4 November 2004 adopted The Hague Programme which set the objectives to be implemented in the area of freedom, security and justice in the period 2005-2010.
4. novembri 2004. aasta istungil võttis Euroopa Ülemkogu vastu Haagi programmi, milles sätestatakse eesmärgid, mida tuleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ajavahemikul 2005–2010 saavutada.
In this respect, The Hague Programme invited the European Commission to conclude the evaluation of the first-phase legal instruments and to submit the second-phase instruments and measures to the European Parliament and to the Council with a view to their adoption before 2010.
Sellega seoses kutsuti Haagi programmis Euroopa Komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama teise etapi õigusaktid ja meetmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat.
Regulation (EU) No 605/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 605/2013,
amending Council Regulation (EC) No 1185/2003 on the removal of fins of sharks on board vessels
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal
Council Regulation (EC) No 1185/2003 [3] establishes a general prohibition of the practice of ‘shark finning’, whereby a shark’s fins are removed and the remainder of the shark is discarded at sea.
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1185/2003 [3] on kehtestatud uimepüügi üldine keelustamine, mille puhul hailt eemaldatakse uimed ja ülejäänud haikere heidetakse merre tagasi.
Fish belonging to the taxon Elasmobranchii, including sharks, skates and rays, are generally very vulnerable to overexploitation due to the characteristics of their life cycle, which include slow growth, late maturity and a small number of young, although biological productivity is not the same for all species.
Haisid ja railasi sisaldavasse taksonisse Elasmobranchii kuuluvad kalad on oma olelustsükli iseärasuste (aeglane kasv, hiline suguküpsus ja poegade väike arv) tõttu ülepüügi suhtes üldiselt väga tundlikud, ehkki kõigi liikide bioloogiline viljakus ei ole ühesugune.
Generally, in recent years, some shark populations have been severely targeted, including by vessels flying the flag of a Member State that are operating in Union and non-Union waters, and put under serious threat as a result of a dramatic increase in demand for shark products, and for shark fins in particular.
Üldiselt on viimastel aastatel mõnda haipopulatsiooni püütud eriti ulatuslikult, sealhulgas liidu ja väljaspool liitu asuvates vetes tegutsevate mõne liikmesriigi lipu all sõitvate laevade poolt, ning haidest, eriti nende uimedest tehtud toodete järele suurenenud nõudluse tõttu on need kalad väga ohustatud.
Shark fins do not constitute a traditional ingredient of the European diet, but sharks do constitute a necessary element of the Union’s marine ecosystem.
Haiuimed ei ole Euroopas traditsiooniline toidukomponent, kuid haid ise on liidu mereökosüsteemide vajalik osa.
The management and conservation of shark stocks, as well as, more generally, the promotion of a fishing sector that is sustainably managed for the benefit of the environment and of the people working in the sector, should therefore be a priority.
Seetõttu peaks haivarude majandamine ja kaitse ning kalandussektori säästva majandamise üldine edendamine keskkonna ja nimetatud sektoris töötavate inimeste huvides olema esmatähtis.
Current scientific knowledge, based on the examination of shark catch rates, generally indicates that many shark stocks are under serious threat, although the situation is not the same for all species or even for the same species in different maritime zones.
Haide püügimäärade uurimisel põhinevad praegused teaduslikud andmed näitavad üldiselt, et haivarud on tõsises ohus, kuid olukord on liigiti ja isegi sama liigi eri merealade asurkondade lõikes erinev.
According to the International Union for Conservation of Nature (IUCN), more than 25 % of all pelagic shark species, of which over 50 % are large oceanic-pelagic sharks, are threatened.
Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) andmetel on ohustatud rohkem kui 25 % pelaagiliste haide liikidest, kellest üle 50 % on suured pelaagilised ookeanihaid.
In recent years, the capture, retention on board, transhipment, or landing of a growing number of shark species, including that of sharks whose fins are highly valuable in trade, has been prohibited under Union law or within the framework of regional fisheries management organisations.
Viimastel aastatel on liidu õigusega või piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt keelustatud järjest enamate hailiikide püük, sealhulgas selliste haide püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine, kelle uimedel on suur kaubanduslik väärtus.
Blue shark (Priconace glauca) and shortfin mako (Isurus oxyrinchus), classified by the IUCN as ‘near-threatened’ and ‘vulnerable’ respectively, are currently the predominant species of shark captured by the Union fleet, with blue shark accounting for approximately 70 % of total reported shark landings.
Liidu laevastiku poolt kõige enam püütavad hailiigid on praegu sinihai (Priconace glauca) ja Atlandi makohai (Isurus oxyrinchus), keda IUCN liigitab vastavalt peaaegu ohustatud ja ohualdiste liikide hulka, kusjuures sinihai moodustas umbes 70 % haide deklareeritud lossimise koguhulgast.
Other species, however, including hammerhead and silky sharks, are also subject to capture in Union and non-Union waters and contribute to the economic viability of fisheries.
Muid liike, sealhulgas vasarhaid ja siidhallhaid püütakse aga samuti nii liidu kui ka väljaspool liitu asuvates vetes ning see parandab kalandussektori majanduslikku elujõudu.
Regulation (EC) No 1185/2003 currently allows Member States to issue special fishing permits allowing sharks to be processed on board by removing their fins from their bodies.
Määrus (EÜ) nr 1185/2003 lubab praegu liikmesriikidel anda välja eripüügilube, mille alusel on lubatud laevade pardal haide töötlemise käigus haikerelt uimi eemaldada.
In order to ensure that there is a correlation between the weight of a shark’s fins and its body, a ‘fin-to-carcass’ ratio has been established.
Selleks et tagada vastavus hai uimede ja kerede kaalu vahel, on kehtestatud uimede ja rümpade kaalu suhtarv.
There are serious control and enforcement difficulties with the use of the ‘fin-to-carcass’ ratio.
Uimede ja rümpade kaalu suhtarvu kasutamine tekitab tõsiseid järelevalve- ja jõustamisprobleeme.
The use of such a ratio is insufficient to eliminate the practice of high-grading and, due to differences in fin-cutting techniques and the variability of the fin size and weight of different shark species, its use could lead to finning going undetected.
Sellise suhtarvu kasutamine ei peata valikulist püüki ning uimede eemaldamise eri viiside ning eri hailiikide uimede suuruse ja kaalu erinevuste tõttu võib uimepüük suhtarvu kasutamisel avastamata jääda.
Following processing operations, fins and bodies can be landed in different ports.
Töötlemise järel on lubatud uimede ja kerede lossimine eri sadamates.
In these circumstances, the collection of data, inter alia, on species identification and populations structure, underpinning scientific advice for the establishment of fisheries conservation and management measures, is hampered.
Nende asjaolude tõttu on takistatud selliste andmete kogumine, nt liikide ja populatsioonistruktuuride määratlemine, mis on aluseks teaduslikele nõuannetele kalandusalaste kaitse- ja majandamismeetmete kehtestamisel.
In light of the International Action Plan for the Conservation and Management of Sharks adopted in 1999 by the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO), the Union should adopt all measures necessary for the conservation of sharks and to minimise waste and discards from shark catches.
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt 1999. aastal vastu võetud haide kaitse ja haivarude majandamise rahvusvahelise tegevuskava kohaselt peaks liit võtma kõik vajalikud meetmed haide kaitseks ning haipüügi jäätmete ja saagi vette tagasi laskmise minimeerimiseks.
The Scientific, Technical, and Economic Committee for Fisheries (STECF) acknowledges the problem of shark finning, calls for its eradication, without derogations, and advises that all elasmobranch species should be landed with their fins/wings naturally attached to their bodies.
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tunnistab uimepüügi olemasolu, kutsub üles seda likvideerima ilma eranditeta ning soovitab, et kõiki Elasmobranchii liikide kalu lossitaks ühes tükis, ilma eelnevalt uimesid eemaldamata.
Regional fisheries management organisations are increasingly addressing the issue of shark finning.
Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid tegelevad uimepüügi probleemiga üha rohkem.
In addition, their scientific bodies are showing a preference for sharks to be landed with their fins naturally attached to their bodies and are noting that this is the best way to prevent finning and to facilitate the collection of data needed for stock assessments.
Veelgi enam, nende teaduslikud asutused eelistavad, et haisid lossitaks ühes tükis, ilma eelnevalt uimesid eemaldamata, ja märgivad, et see on parim viis hoida ära uimepüüki ning hõlbustada haivarude hindamiseks vajalike andmete kogumist.
The annual resolutions on sustainable fisheries issued by the United Nations General Assembly since 2007, the 2008 IUCN Global Policy against shark finning and the 2010 Meeting of the Fish Stocks Agreement Review Conference have all called on nations to take measures requiring that all sharks are landed with their fins naturally attached to their bodies.
Alates 2007. aastast koostatavates ÜRO Peaassamblee iga-aastastes säästvat kalandust käsitlevates resolutsioonides ning IUCNi 2008. aasta ülemaailmses uimepüügivastases poliitikas, samuti kalavarude kokkuleppe läbivaatamise konverentsi 2010. aasta kohtumisel on kutsutud riike üles võtma meetmeid, millega nõutakse kõigi haide lossimist ühes tükis, ilma eelnevalt uimesid eemaldamata.
In 2010 and 2011, as part of the required impact assessment exercise, the Commission held a public consultation in order to gather information on the most appropriate manner in which to amend Regulation (EC) No 1185/2003.
Nõutud mõjuhindamise osana korraldas komisjon 2010. ja 2011. aastal avaliku arutelu, et koguda teavet selle kohta, kuidas määrust (EÜ) nr 1185/2003 kõige asjakohasemal viisil muuta.
The Commission concluded in its impact assessment that, in order to achieve the basic objective of conserving shark stocks, that Regulation should provide that all sharks be landed with their fins naturally attached to their bodies.
Komisjoni koostatud mõjuhinnangu kohaselt saavutataks haivarude kaitse põhieesmärk kõige paremini juhul, kui määruses sätestataks, et kõik haid lossitakse ühes tükis, ilma eelnevalt uimesid eemaldamata.
Regulation (EC) No 1185/2003 should therefore be amended accordingly,
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1185/2003 vastavalt muuta,
Regulation (EC) No 1185/2003 is hereby amended as follows:
Määrust (EÜ) nr 1185/2003 muudetakse järgmiselt.
in Article 2, point 3 is deleted;
Artikli 2 punkt 3 jäetakse välja.
in Article 3, the following paragraph is inserted:
Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:
Without prejudice to paragraph 1, in order to facilitate on-board storage, shark fins may be partially sliced through and folded against the carcass, but shall not be removed from the carcass before landing.’;
Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist.”
Articles 4 and 5 are deleted;
Artiklid 4 ja 5 jäetakse välja.
Where vessels flying the flag of a Member State catch, retain on-board, tranship or land sharks, the flag Member State, in accordance with Council Regulation (EC) No 1224/2009 of 20 November 2009 establishing a Community control system for ensuring compliance with the rules of the common fisheries policy and Commission Implementing Regulation (EU) No 404/2011 of 8 April 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1224/2009, shall send to the Commission, annually, by 1 May, a comprehensive report on its implementation of this Regulation during the previous year.
Liikmesriigid, kelle lipu all sõidab laevu, mis püüavad, hoiavad pardal, laadivad ümber või lossivad haisid, saadavad komisjonile kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, ja komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, hiljemalt iga aasta 1. maiks põhjaliku aruande käesoleva määruse rakendamise kohta eelmisel aastal.
The report shall describe the monitoring by the flag Member State of compliance with this Regulation by its vessels in Union and non-Union waters, and the enforcement measures it has taken in cases of non-compliance.
Aruandes kirjeldatakse, kuidas on liikmesriik kontrollinud nii liidu kui ka väljaspool liitu asuvates vetes tema lipu all sõitvate laevade vastavust käesolevale määrusele ning tema võetud rakendusmeetmeid nõuete täitmata jätmise korral.
In particular, the flag Member State shall provide all of the following information: the number of landings of sharks,
Eelkõige esitab lipuliikmesriik kogu järgmise teabe: haide lossimiste arv;
the number, date and place of the inspections that have been carried out,
tehtud kontrollide arv, kuupäev ja koht;
the number and nature of cases of non-compliance detected, including a full identification of the vessel(s) involved and the penalty applied for each case of non-compliance, and
tuvastatud rikkumisjuhtude arv ja laad, sealhulgas asjaomas(t)e laeva(de) täielik identifitseerimine ning iga rikkumisjuhu korral kohaldatud karistus, ja
the total landings by species (weight/number) and by port.
lossitud kokku (kaal/arv) liikide ja sadamate kaupa.
After the submission by Member States of their second annual report in accordance with paragraph 1, the Commission shall, by 1 January 2016, report to the European Parliament and to the Council on the operation of this Regulation and the international developments in this field.
Pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud lõike 1 kohase teise aastaaruande, esitab komisjon hiljemalt 1. jaanuaril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise ja rahvusvaheliste arengute kohta kõnealuses valdkonnas.
OJ C 181, 21.6.2012, p. 195.
ELT C 181, 21.6.2012, lk 195.
Position of the European Parliament of 22 November 2012 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 6 June 2013.
Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 6. juuni 2013. aasta otsus.
OJ L 167, 4.7.2003, p. 1.
ELT L 167, 4.7.2003, lk 1.
OJ L 112, 30.4.2011, p. 1.’.
ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.”
In its conclusions of 23 April 2009, the Council endorsed the Union’s overall approach and specific objectives, as set out in the related Commission Communication on a European Community Action Plan for the Conservation and Management of Sharks of 5 February 2009.
Nõukogu kiitis oma 23. aprilli 2009. aasta järeldustes heaks liidu üldise lähenemise ja erieesmärgid, mis on esitatud komisjoni 5. veebruari 2009. aasta teatises haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta.
The Council also encouraged the Commission to pay particular attention to the issue of the removal of shark fins and to present, as soon as possible, a proposal for the amendment of Regulation (EC) No 1185/2003, in particular with reference to the derogations and the associated conditions laid down therein.
Ühtlasi soovitas nõukogu komisjonile pöörata erilist tähelepanu haiuimede eemaldamisele ja esitada võimalikult kiiresti määruse (EÜ) nr 1185/2003 muudatusettepanekud, eeskätt seoses kõnealuses määruses sätestatud erandite ja nendega seotud tingimustega.
Regulation (EU) No 606/2013 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 606/2013,
on mutual recognition of protection measures in civil matters
tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular points (a), (e) and (f) of Article 81(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõike 2 punkte a, e ja f,
The Union has set itself the objective of maintaining and developing an area of freedom, security and justice in which the free movement of persons is ensured and access to justice is facilitated, in particular through the principle of mutual recognition of judicial and extrajudicial decisions in civil matters.
Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ning õiguskaitse kättesaadavust on hõlbustatud, eelkõige tsiviilasjades tehtud kohtuotsuste ja kohtuväliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel.
For the gradual establishment of such an area, the Union is to adopt measures relating to judicial cooperation in civil matters having cross-border implications, particularly when necessary for the proper functioning of the internal market.
Sellise ala järkjärguliseks loomiseks peab liit võtma meetmeid piiriülese toimega tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö raames, eelkõige kui see on vajalik siseturu nõuetekohaseks toimimiseks.
Article 81(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides that judicial cooperation in civil matters having cross-border implications is to be based on the principle of mutual recognition of judgments and of decisions in extrajudicial cases.
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 81 lõikes 1 sätestatakse, et liidus põhineb piiriülese toimega tsiviilasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja kohtuväliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.