natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this respect reference is made to recital (74) to the provisional Regulation, where it is clearly stated ‘that the USA would not be a suitable analogue country, mainly due to the fact that the US market was protected from Chinese imports during part of the IP by anti-dumping and anti-subsidy measures.’ Since no comments on the protection of the US market as such were received, the position in this respect remains unchanged.
Sellega seoses on asjakohane viidata ajutise määruse põhjendusele 74, milles on selgelt öeldud, et „Ameerika Ühendriigid ei ole sobiv võrdlusriik, seda peamiselt põhjusel, et Ameerika Ühendriikide turgu kaitsti uurimisperioodi ühe osa vältel Hiina impordi eest dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega”. Kuna ühtki märkust Ameerika Ühendriikide turu sellise kaitsmise kohta ei esitatud, jääb sellega seotud seisukoht muutmata.
Interested parties argued that the result of the dumping calculation is distorted due to differences in economies of scale between the Chinese producers and the Indian producer.
Huvitatud isikud väitsid, et dumpingu arvutamise tulemus on Hiina tootjate ja India tootja mastaabisäästu erinevuste tõttu moonutatud.
It was therefore checked whether a correlation between a company's production volume and its dumping margin indeed exists.
Seepärast kontrolliti, kas on olemas seos äriühingu tootmismahu ja tema dumpingumarginaali vahel.
Of the seven company groups included in the sample, there are two medium sized company groups (Jinzhou Yangguang and Delsolar) and five large company groups (JingAo, LDK, Suntech, Trina and Yingli).
Seitsmest valimisse kaasatud äriühingute kontsernist kaks on keskmise suurusega kontsernid (Jinzhou Yangguang ja Delsolar) ja viis on suured kontsernid (JingAo, LDK, Suntech, Trina ja Yingli).
Of the medium sized companies, Jinzhou Yangguang has the lowest margin, while Delsolar has the highest margin.
Keskmise suurusega äriühingute Jinzhou Yangguangi marginaal on väikseim ja Delsolari marginaal suurim.
The five larger companies are in-between.
Viis suuremat äriühingut jäävad nende kahe vahele.
This clearly demonstrates the absence of any correlation between economies of scale and dumping margins.
See näitab selgelt, et mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahel puudub mis tahes seos.
Therefore, it is considered that the dumping calculation is not distorted due to differences in economies of scale between the Chinese producers and the Indian producer.
Seepärast leitakse, et dumpingu arvutamise tulemus ei ole Hiina tootjate ja India tootja mastaabisäästu erinevuste tõttu moonutatud.
Following definitive disclosure, interested parties claimed that the absence of any correlation between economies of scale and dumping margins does not show that there is no impact of economies of scale and the comparability of prices.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahelise seose puudumine ei tõesta mastaabisäästu ja hindade võrreldavuse vahelise mõju puudumist.
In a situation where the dumping margin is based on an identical Normal Value for all exporters as in the present case, the dumping margin is mainly driven by the export prices.
Olukorras, kus dumpingumarginaal põhineb kõikide eksportijate puhul samal normaalväärtusel — nagu käesoleval juhul –, kujundavad dumpingumarginaali peamiselt ekspordihinnad.
The absence of any correlation between economies of scale and dumping margin therefore equally demonstrates the absence of any correlation between economies of scale and sales prices.
Seega näitab mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahelise seose puudumine samavõrra mastaabisäästu ja müügihindade vahelise seose puudumist.
It is therefore concluded that differences in economies of scale do not affect the comparability of prices in the present case.
Seepärast on jõutud järeldusele, et käesoleval juhul ei mõjuta erinevused mastaabisäästus hindade võrreldavust.
One interested party claimed that the analogue country producer had extremely high domestic sales prices, which allegedly are significantly higher than the sales prices of the Union industry, since the dumping margin significantly exceeds the undercutting margin.
Üks huvitatud isik väitis, et võrdlusriigi tootjal olid äärmiselt kõrged omamaised müügihinnad, mis on liidu tootmisharu müügihindadest väidetavalt märkimisväärselt kõrgemad, kuna dumpingumarginaal ületab oluliselt allalöömise marginaali.
This claim was made by comparing Indian Normal Values with the sales prices of the Union industry.
Selle väite aluseks oli India normaalväärtuste ja liidu tootmisharu müügihindade võrdlus.
This comparison is, however, flawed since the Indian Normal Value is based on the profitable sales only.
See võrdlus on aga vigane, sest India normaalväärtus põhineb vaid kasumlikul müügil.
Especially in a situation where the Union industry is loss-making, it is not surprising that profitable prices in India exceed the average Union industry price.
Eriti olukorras, kus liidu tootmisharu toodab kahjumit, pole üllatav, et India kasumlikud hinnad on liidu tootmisharu keskmisest hinnast kõrgemad.
Therefore, the fact that the Indian Normal Value exceeds average Union industry prices does not demonstrate that the choice of India as analogue country is unreasonable.
Seega ei näita asjaolu, et India normaalväärtus ületab liidu tootmisharu keskmisi hindu, et India valimine võrdlusriigiks ei oleks mõistlik.
One interested party argued that Tata's prices are distorted, since it is related to Tata Power, a utility company.
Üks huvitatud isik väitis, et Tata hinnad on moonutatud, sest äriühing on seotud kommunaalteenuseid pakkuva äriühinguga Tata Power.
This allegedly allows Tata to charge higher prices in the areas served by Tata Power.
See võimaldab väidetavalt Tatal küsida Tata Poweri teeninduspiirkonnas kõrgemat hinda.
However, no supporting evidence was provided, and no quantification of this alleged effect was provided either.
Ühtki tõendit selle kohta aga ei esitatud ja samuti ei määratud kindlaks väidetava mõju suurust.
This claim could therefore not be accepted.
Seepärast ei saanud seda väidet heaks kiita.
Following definitive disclosure, one exporter argued that Tata is an uncompetitive company with high production costs and sales prices, which was allegedly the reason why BP Solar withdrew from the joint venture in December 2011.
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et Tata on konkurentsivõimetu äriühing, millel on suured tootmiskulud ja kõrged müügihinnad, ja see oli väidetavalt põhjus, miks BP Solar taandus 2011. aasta detsembris ühisettevõttest.
In support of this, a press article is quoted, stating that ‘BP's exit from the solar industry after some four decades shows how competitive and crowded the solar market has become.’ However, this article did not single out Tata as an uncompetitive company, it addressed the situation on the market for solar panels in general, speaking about ‘cutthroat competition that marks an industry’, and that ‘many companies worldwide have closed factories, laid off hundreds of workers and filed for bankruptcies’.
Selle toetuseks tsiteeritakse ajakirjanduses avaldatud artiklit, milles on öeldud, et „BP lahkumine päikeseenergiatööstusest pärast seal tegutsetud nelja aastakümmet näitab, kui suureks on muutunud päikeseenergia turul konkurents ja surve.”. Ent selles artiklis ei tõstetud esile Tatat kui konkurentsivõimetut äriühingut, vaid käsitleti päikesepaneelide turul valitsevat olukorda üldiselt, rääkides „tootmisharu iseloomustavast kõrilõikajalikust konkurentsist” ja sellest, et „paljud äriühingud kogu maailmas on sulgenud tehaseid, vallandanud sadu töötajaid ja esitanud pankrotiavaldusi”.
This press article can therefore not demonstrate that Tata is an uncompetitive company with high production costs and sales prices.
Seepärast ei saa selle artikliga tõestada, et Tata on konkurentsivõimetu äriühing, millel on suured tootmiskulud ja kõrged müügihinnad.
Following disclosure, one exporter argued that Tata was not included as part of the Indian domestic industry in the on-going Indian anti-dumping investigation mentioned in recital (91) above, due to its significant imports of cells.
Pärast järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et Tatat ei käsitletud põhjenduses 91 nimetatud käimasolevas India dumpinguvastases uurimises tema märkimisväärse elementide impordi tõttu India omamaise tööstuse osana.
While it is confirmed that Tata is indeed not part of the Indian domestic industry in the on-going Indian anti-dumping investigation, this does not automatically mean than Tata is not a suitable analogue country producer.
On küll leidnud kinnitust, et Tata tõepoolest ei ole käimasolevas India dumpinguvastases uurimises osa India omamaisest tööstusest, aga see ei tähenda automaatselt, et Tata ei ole sobilik võrdlusriigi tootja.
The Normal Value was based exclusively on cells and modules produced by Tata in India, and not on imported goods.
Normaalväärtus põhines üksnes Tata poolt Indias toodetud elementidel ja moodulitel, mitte imporditud kaubal.
The fact that imported components were used in the production of some of the products does not mean that the resulting Normal Value is not representative for India, even more so since it is predominantly based on sales prices and not on costs.
Asjaolu, et mõne toote tootmisel kasutati imporditud komponente, ei tähenda, et saadud normaalväärtus ei ole India puhul esinduslik, seda enam, et see põhineb peamiselt müügihindadel, mitte kuludel.
The Government of China argued that Tata's sales of modules allegedly only represent only 0,3 % of the Chinese exports to the EU and cannot be considered representative, referring to the Detlef Nölle [17] judgment of the Court.
Hiina valitsus väitis, et Tata moodulimüük moodustas vaid 0,3 % Hiina ekspordist ELi ja seda ei saa pidada esinduslikuks, viidates Detlef Nölle kohtuasjas [17] tehtud otsusele.
In that case, the Court considered that when the total production in a country is only 1,25 % of the export volume to the EU, this amounts to an indication that the market considered is not very representative.
Selle kohtuasja puhul leidis kohus, et kui kodutoodang moodustab riigis vaid 1,25 % ELi suunatud ekspordi mahust, viitab see sellele, et vaatlusalune turg ei ole väga esinduslik.
In the present case, the Government of China did not compare the total production in India with the total Chinese exports, but only the production of one Indian company with the total exports of all Chinese exporters.
Käesoleva juhtumi puhul ei võrrelnud Hiina valitsus India kogutoodangut ja Hiina kogueksporti, vaid üksnes ühe India äriühingu toodangut ja kõigi Hiina eksportijate kogueksporti.
This comparison is however flawed, since in a competitive market with multiple players the quantities relating to only one producer are not indicative of the representativity of the market as a whole.
See võrdlus on aga vigane, sest tiheda konkurentsiga turul, kus on palju osalejaid, ei anna vaid ühe tootjaga seotud kogused ülevaadet kogu turu esinduslikkusest.
In addition, it is not the comparison which was made in the Detlef Nölle case either, where the total production of the country was compared with total exports.
Peale selle ei ole see ka võrdlus, mis tehti Detlef Nölle juhtumi puhul, mille raames riigi kogutoodangut võrreldi koguekspordiga.
According to information provided by the China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery (‘CCCME’), production in India was forecasted to exceed 2 GW before the end of 2012, i.e. shortly after the end of the IP.
Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja esitatud teabe kohaselt prognoositi, et India toodang ületab 2012. aasta lõpuks, st üsna pea pärast uurimisperioodi lõppu, 2 GW.
Such a production would be equal to 14 % of Chinese exports to the EU, well above the 5 % indicative threshold mentioned in the Detlef Nölle judgment.
Selline toodang moodustaks 14 % Hiina ekspordist ELi, mis ületaks tublisti Detlef Nölle kohtuasjas tehtud otsuses nimetatud suunavat künnist 5 %.
Following disclosure, one interested party referred to the fact that Tata lacks upstream integration and has to source wafers from third parties.
Pärast järelduste avalikustamist viitas üks huvitatud isik asjaolule, et Tata ei osale tootmisahela eelmises etapis ja peab hankima plaate kolmandatelt isikutelt.
Allegedly, this lack of upstream vertical integration leads to an increase of costs compared to vertically integrated Chinese producers.
Vertikaalse integratsiooni puudumine tootmisahela eelmisel etapil toob võrreldes vertikaalselt integreeritud Hiina tootjatega väidetavalt kaasa kulude suurenemise.
This claim was however not substantiated.
Seda väidet siiski ei põhjendatud.
In particular, the total cost of Tata would only be higher if their purchase price for wafers would exceed the cost of production of a wafer, which is uncertain since many companies in the solar business have been loss-making during the IP.
Tata kogukulud suurenevad vaid siis, kui tema plaatide ostuhind ületab ühe plaadi tootmiskulu, mis ei ole kindel, kuna paljud päikeseenergia sektori äriühingud on tootnud uurimisperioodil kahjumit.
Furthermore, even large vertically integrated Chinese producers often purchased significant quantities of wafers from independent suppliers, which supports the conclusion that the lack of vertical integration into wafers does not necessarily lead to higher costs for modules and cells.
Pealegi ostsid isegi suured vertikaalselt integreeritud Hiina tootjad sageli märkimisväärseid plaatide koguseid sõltumatutelt tarnijatelt, mis toetab järeldust, et vertikaalse integratsiooni puudumine plaatide puhul ei pruugi ilmtingimata kaasa tuua moodulite ja elementide suuremaid kulusid.
One interested party argued that the analogue country is uncompetitive.
Üks huvitatud isik väitis, et võrdlusriik on konkurentsivõimetu.
This claim is supported by the fact that the production of solar cells in India is at a 5-year low in 2013.
Seda väidet toetab asjaolu, et päikeseelementide tootmine on Indias 2013. aastal viimase viie aasta madalaimal tasemel.
The report quoted by that interested party however showed during the IP the Indian cell production was still at a high level close to the peak reported.
Kõnealuse huvitatud isiku tsiteeritud aruandest nähtus siiski, et uurimisperioodil oli India elementide tootmine endiselt kõrgel tasemel, mis jäi teatatud tipptaseme lähedale.
The significant decrease in production occurred after the IP, and therefore had no impact on the results of the investigation.
Tootmine vähenes märgatavalt pärast uurimisperioodi ja seepärast ei mõjutanud see uurimise tulemusi.
Another argument brought forward to support the claim that the analogue country is uncompetitive is the anti-dumping investigation mentioned in recital (91) above.
Teise argumendina toetamaks väidet, et võrdlusriik on konkurentsivõimetu, nimetati põhjenduses 91 osutatud dumpinguvastast uurimist.
The Institutions observe that that investigation is still on-going, and that therefore, no conclusions can be drawn from it.
Institutsioonid täheldavad, et uurimine alles kestab ja seepärast ei ole võimalik teha selle kohta järeldusi.
In general, anti-dumping investigations are not an indication for a lack of competitiveness, but an indication that the domestic industry considers that it is subject to unfair trade practices from competitors located in third countries.
Üldjuhul ei viita dumpinguvastased uurimised konkurentsivõime puudumisele, vaid sellele, et omamaine tootmisharu leiab end kandvat kolmandates riikides asuvate konkurentide ebaõiglaste kaubandustavade tõttu kahju.
On balance, the Commission considers that the choice of India as an analogue country is not unreasonable.
Küsimust igakülgselt kaaludes leiab komisjon, et India valimine võrdlusriigiks ei ole põhjendamatu.
In the absence of other comments regarding the Analogue Country, all determinations in recitals (72) to (77) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi võrdlusriigi kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 72–77 esitatud otsused.
Following the provisional disclosure, one interested party commented that the Indian companies mainly sold off-grid modules, which have higher prices and costs than the grid-connected modules sold by the Chinese exporters.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis üks huvitatud isik, et India äriühingud müüsid peamiselt võrguväliseid mooduleid, mille hind ja kulud on kõrgemad kui Hiina eksportijate müüdavatel võrguga ühendatud moodulitel.
It was further claimed that off-grid modules typically have a lower power output than grid-connected modules.
Veel väideti, et võrguvälistel moodulitel on tavaliselt väiksem väljundvõimsus kui võrguga ühendatud moodulitel.
In this respect, it is noted that different Normal Values were established for ‘standard-sized’ modules with more than 36 cells which are typically grid connected and smaller modules with 36 cells or less which are typically used off-grid.
Selle kohta märgitakse, et enam kui 36 elemendist koosnevatele nn standardse suurusega moodulitele, mis on tavaliselt võrguga ühendatud, ja kuni 36 elemendist koosnevatele väiksematele moodulitele, mida kasutatakse tavaliselt võrguväliselt, määrati erinevad normaalväärtused.
It is therefore considered that an appropriate Normal Value is established for all product types, including off-grid modules and grid-connected modules.
Seepärast leitakse, et asjakohane normaalväärtus on määratud kõikidele tooteliikidele, sh võrguvälistele moodulitele ja võrguga ühendatud moodulitele.
Another interested party stated that Tata is also active as a project developer, and the sales of this company are therefore not comparable with sales of modules only by Chinese exporting producers.
Ühe teise huvitatud isiku väitel tegutseb Tata ka projektiarendajana ning seepärast ei ole selle äriühingu müük võrreldav vaid mooduleid eksportivate Hiina tootjate müügiga.
In this respect it is noted that the comparison between domestic Indian prices and Chinese export prices were exclusively made for sales of modules, and sales of complete projects or integrated solutions were not used to establish Normal Value as they were not considered to be comparable.
Sellega seoses märgitakse, et India omamaiseid hindu ja Hiina ekspordihindu võrreldi üksnes seoses moodulite müügiga ning terviklike projektide või lahenduste müüki normaalväärtuse määramisel aluseks ei võetud, sest neid ei peetud võrreldavaks.
In the absence of other comments regarding Normal Value, all determinations in recitals (78) to (86) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna muid märkusi normaalväärtuse kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 78–86 esitatud otsused.
Following the provisional disclosure, some of the sampled exporters commented on minor issues concerning the export price used to establish the dumping margin.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtisid mõned valimisse kaasatud eksportijad tähelepanu mõnele väiksemale probleemile, mis oli seotud dumpingumarginaali kindlaksmääramisel kasutatud ekspordihinnaga.
Where warranted, the comments were taken into account and led to a slight revision of the dumping margin of the companies concerned.
Kui see oli põhjendatud, võeti neid tähelepanekuid arvesse ja muudeti veidi asjaomaste äriühingute dumpingumarginaali.
In the absence of any other comments regarding export price, all determinations in recitals (87) to (89) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna ühtki muud märkust ekspordihinna kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 87–89 esitatud otsused.
Following the provisional disclosure, some of the sampled exporters commented on minor issues concerning the allowances used to compare export prices.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtisid mõned valimisse kaasatud eksportijad tähelepanu mõnele väiksemale probleemile, mis oli seotud ekspordihindade võrdlemisel kasutatud kohandustega.
Following the provisional disclosure, a clerical error resulting in an incorrect adjustment to Normal Value for domestic freight was discovered.
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist avastati tehniline viga, mis tõi kaasa omamaise kauba normaalväärtuse ebaõige kohandamise.
This error was corrected and led to a slight decrease in dumping margins.
See viga parandati ja selle tulemusel dumpingumarginaalid pisut vähenesid.
Following disclosure, one interested party claimed that an adjustment for level of trade may be warranted, since the party does not sell directly to installers, but to resellers and distributors.
Pärast järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et tema puhul võib olla põhjendatud kaubandustasandi kohandamine, kuna asjaomane isik ei müü otse paigaldajatele, vaid edasimüüjatele ja turustajatele.
The party requested detailed information on the sales channels of the analogue country producer, which could not be provided to protect confidential information.
Kõnealune huvitatud isik nõudis võrdlusriigi tootja müügikanalite kohta üksikasjalikku teavet, mida ei olnud võimalik konfidentsiaalse teabe kaitsmist silmas pidades anda.
As an alternative, the customer base of the analogue country producer was categorized into different categories according to sales volume, which showed that a level of trade adjustment was not warranted.
Selle asemel jagati võrdlusriigi tootja kliendid vastavalt müügimahule eri kategooriatesse, mis näitas, et kaubandustasandi kohandamine ei olnud põhjendatud.
In response to this analysis, the interested party admitted that a difference in sales quantities would result in price differences, but maintained their argument that they would allegedly charge higher prices to installers than distributors/resellers even if the installer would buy a similar quantity than the distributor/reseller.
Vastusena sellele analüüsile tunnistas huvitatud isik, et erinevused müügikogustes toovad kaasa hinnaerinevused, ent jäi kindlaks oma väitele, et paigaldajatelt küsitakse kõrgemat hinda kui turustajatelt/edasimüüjatelt, isegi kui paigaldaja ostab sama koguse kui turustaja/edasimüüja.
However, this claim was not substantiated and could therefore not be taken into account.
Seda väidet aga ei põhjendatud ja seepärast ei saanud seda arvesse võtta.
In the absence of any other comment regarding export price, all determinations in recitals (90) to (92) to the provisional Regulation are confirmed.
Kuna ühtki muud märkust ekspordihinna kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 90–92 esitatud otsused.
One sampled exporting producer requested a full disclosure of its dumping calculations, claiming that it could otherwise not comment on the accuracy thereof.
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja nõudis oma dumpinguarvutuste täielikku avalikustamist, väites, et vastasel juhul ei saa ta kommenteerida nende täpsust.
As this company was not granted MET, its normal value was based on data from India as analogue country.
Kuna sellele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, põhines tema normaalväärtus Indiast kui võrdlusriigist pärit andmetel.
Given that only one producer in the analogue country fully co-operated in the investigation, information from the analogue country cannot be disclosed on a product type level in order to protect confidential information.
Võttes arvesse, et võrdlusriigis tegi uurimise käigus igakülgset koostööd vaid üks tootja, ei saa selleks, et kaitsta konfidentsiaalset teavet, võrdlusriigist pärit teavet tooteliigi tasandil avalikustada.
Therefore, the claim needs to be rejected.
Seepärast tuleb väide tagasi lükata.
The weighted average dumping margin of the cooperating exporting producers not included in the sample was calculated in accordance with the provisions of Article 9(6) of the basic Regulation.
Valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6.
Accordingly, that margin was established on the basis of the margins established for the sampled exporting producers.
See marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud marginaalide alusel.