natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the next decade, according to Commission estimates, unprecedented volumes of investment in Europe’s transport, energy, information and communication networks will be needed in order to contribute to the achievement of the Europe 2020 policy objectives, in particular climate goals and the transition to a resource-efficient low-carbon economy by developing smart, upgraded and fully interconnected infrastructures, and to foster the completion of the internal market.
Järgmisel kümnendil tuleb komisjoni hinnangu kohaselt Euroopa transpordi-, energia-, info- ja kommunikatsioonivõrkudesse investeerida varasemast märksa suuremaid summasid, et aidata saavutada „Euroopa 2020” poliitikaeesmärgid, eelkõige kliimaeesmärgid ja üleminek ressursitõhusale, vähese CO2-heitega majandusele, arendades arukaid, ajakohastatud ja omavahel täielikult ühendatud infrastruktuure, ning et soodustada siseturu väljakujundamist.
Debt capital market financing is not readily available for infrastructure projects in the Union.
Infrastruktuuriprojektide rahastamine laenukapitaliturgudel ei ole liidu piires kerge.
The difficulties for infrastructure projects in gaining access to long-term private finance or public funding should not lead to a deterioration in performance on the part of transport, telecommunication and energy systems nor the slowing down of broadband penetration.
Raskused infrastruktuuriprojektidele pikaajalise era- või avalikust sektorist rahastamise leidmisel ei tohiks tuua kaasa transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasüsteemide jõudluse halvenemist ega lairibaühenduse leviku aeglustumist.
Due to the fragmentation of the bond markets across the Union, combined with unknown demand as well as the size and complexity of infrastructure projects which require long lead times for project preparation, it is appropriate to address this issue at Union level.
Arvestades liidu võlakirjaturgude killustatust ja prognoosimatut nõudlust ning pikaajalist ettevalmistusaega nõudvate infrastruktuuriprojektide mahtu ja keerukust, on asjakohane käsitleda kõnealust probleemi liidu tasandil.
Financial instruments, as governed by Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [5], can, in some cases, improve the efficiency of budget spending and achieve high multiplier effects in terms of attracting private sector financing.
Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [5] reguleeritavad finantsinstrumendid võivad mõnel juhul suurendada eelarvevahendite kasutamise tõhusust ning neil võib olla märkimisväärne mitmekordistav mõju erasektorist vahendite kaasamisel.
This is particularly relevant in the context of difficult access to credit, constraints on public finances, and in view of the need to underpin Europe’s economic recovery.
See on eriti asjakohane seoses laenude raske kättesaadavusega, piirangutega avaliku sektori kulutustele ning vajadusega toetada Euroopa majanduse elavdamist.
In light of the EIB’s long-standing expertise and given that it is the major financier of infrastructure projects and the EU financial body established by the Treaty, the Commission should involve the EIB in the implementation of the pilot phase.
Arvestades EIP pikaajalist kogemust ning seda, et ta on infrastruktuuriprojektide põhirahastaja ja aluslepinguga asutatud ELi finantseerimisasutus, peaks komisjon kaasama EIP katseetapi rakendamisse.
The main terms, conditions and procedures of the risk-sharing instrument for project bonds should be laid down by means of this Regulation.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi üldtingimused ja kord tuleks sätestada käesolevas määruses.
More detailed terms and conditions, including risk sharing, remuneration, monitoring and control, should be laid down in a cooperation agreement between the Commission and the EIB.
Üksikasjalikumad tingimused, kaasa arvatud riski jagamine, tasu, järelevalve ja kontrollimine, tuleks sätestada komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas koostöölepingus.
That cooperation agreement should be approved by the Commission and the EIB according to their respective procedures.
Nimetatud koostöölepingu peaksid heaks kiitma komisjon ja EIP oma vastava korra kohaselt.
The pilot phase for the Europe 2020 Project Bond Initiative should be launched as soon as possible during the current financial framework and implemented without undue delay in order to ascertain whether, and to what extent, such risk-sharing financial instruments offer added value in the area of infrastructure financing and for the development of debt capital market financing of infrastructure projects.
„Euroopa 2020” projektivõlakirjade algatuse katseetapp tuleks käivitada võimalikult kiiresti praeguse finantsraamistiku kehtivusajal ja seda tuleks rakendada liigselt viivitamata, et teha kindlaks, kas ja mil määral annavad niisugused riskijagamise instrumendid lisaväärtust infrastruktuuride rahastamise valdkonnas ja infrastruktuuriprojektide laenukapitaliturult rahastamise väljakujundamisele.
The pilot phase should be funded by means of budget redeployment in the 2012 and 2013 budgets from existing transport, energy and telecommunication programmes.
Katseetappi tuleks rahastada 2012. ja 2013. aasta transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsiooniprogrammide praeguste eelarvevahendite ümberpaigutamise teel.
For this purpose, it should be possible for up to EUR 200 million to be redeployed for this initiative from the TEN-T budget, up to EUR 20 million from the budget of the Competitiveness and Innovation Framework Programme and up to EUR 10 million from the TEN-Energy (‘TEN-E’) budget.
Selleks peaks algatuse jaoks olema võimalik TEN-T eelarvest ümber paigutada kuni 200 miljonit eurot, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist kuni 20 miljonit eurot ja TEN-E eelarvest kuni 10 miljonit eurot.
The budgetary funds available limit both the scope of the initiative and the number of projects that can be supported.
Olemasolevad eelarvelised vahendid piiravad nii algatuse reguleerimisala kui ka toetatavate projektide arvu.
Budgetary funds should be requested by the EIB on the basis of a range of projects, which the EIB and the Commission deem to be suitable, to be in line with the Union’s long-term policy objectives and likely to be realised.
EIP peaks eelarves ette nähtud summasid taotlema, et rahastada selliseid projekte, mis EIP ja komisjoni hinnangul on sobivad, kooskõlas liidu pikaajaliste poliitikaeesmärkidega ja tõenäoliselt rakendatavad.
Application for support, and selection and implementation of all projects should be subject to Union law, in particular with regard to state aid, and should seek to avoid creating or adding to market distortions.
Kõikide projektide toetustaotluste ning valikute tegemise ja rakendamise puhul tuleks järgida liidu õigust, eelkõige riigiabi valdkonnas, ning püüda vältida turumoonutuste loomist või nende suurendamist.
Drawing upon that independent full-scale evaluation, the Commission should assess the relevance of the Europe 2020 Project Bond Initiative as well as its effectiveness in increasing the volume of investments in priority projects and enhancing the efficiency of Union spending.
Nimetatud sõltumatule täiemahulisele hindamisele tuginedes peaks komisjon hindama „Euroopa 2020” projektivõlakirjade algatuse asjakohasust ning selle tulemuslikkust esmatähtsatesse projektidesse tehtavate investeeringute mahu ja liidu kulutuste tõhususe suurendamisel.
In order to implement the pilot phase of the Europe 2020 Project Bond Initiative, Decision No 1639/2006/EC and Regulation (EC) No 680/2007 should be amended accordingly.
„Euroopa 2020” projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamiseks tuleks vastavalt muuta otsust nr 1639/2006/EÜ ja määrust (EÜ) nr 680/2007.
In order for the measures provided for in this Regulation to be effective, in view of the limited duration of the pilot phase, this Regulation should enter into force on the day following its publication,
Käesolevas määruses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks peaks käesolev määrus, võttes arvesse katseetapi piiratud kestust, jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,
Amendments to Decision No 1639/2006/EC
Otsuse nr 1639/2006/EÜ muudatused
Decision No 1639/2006/EC is hereby amended as follows:
Otsust nr 1639/2006/EÜ muudetakse järgmiselt.
Without prejudice to paragraphs 1 to 5, for projects carried out under the risk-sharing instrument for project bonds referred to in Article 31(2), the Commission and the European Investment Bank (EIB) shall submit an interim report to the European Parliament and the Council in the second half of 2013.
Ilma et see piiraks lõigete 1–5 kohaldamist, esitavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2013. aasta teisel poolel Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahearuande artikli 31 lõikes 2 osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi abil ellu viidud projektide kohta.
An independent full-scale evaluation shall be carried out in 2015.
Sõltumatu täiemahuline hindamine korraldatakse 2015. aastal.
The interim report referred to in the first subparagraph shall include a list of the projects which have benefited from the risk-sharing instrument for project bonds referred to in Article 31(2a) to (2e), with information on the terms of the bonds issued and the types of current and potential future investors.’;
Esimeses lõigus osutatud vahearuandes tuuakse muu hulgas ära ka nende projektide nimekiri, mille puhul on kasutatud artikli 31 lõigetes 2a–2e osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumenti, ja teave emiteeritud võlakirjade tingimuste kohta ning praeguste ja võimalike tulevaste investorite liigid.”
in Article 26(2), point (b) is replaced by the following:
Artikli 26 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:
stimulation of innovation through the wider adoption of, and investment in, ICT and broadband;’;
uuendustegevuse edendamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning lairibavõrgu laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu;”.
The projects referred to in paragraph 1(a) shall aim to promote innovation, technology transfer and the dissemination of new technologies that are ready for market uptake.
Lõike 1 punktis a osutatud projektide eesmärk on edendada uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on valmis turuleviimiseks.
The Union may award a grant to contribute to the budget of those projects.
Liit võib määrata nende projektide eelarve suurendamiseks toetuse.
The Union may, alternatively, make, during a pilot phase in 2012 and 2013, a financial contribution to the EIB towards the provisioning and capital allocation for debt instruments or guarantees to be issued by the EIB from its own resources under the risk-sharing instrument for project bonds.’;
Alternatiivina võib liit anda EIP-le katseetapi ajal 2012. ja 2013. aastal rahalist toetust reservi loomiseks ja kapitali eraldamiseks EIP poolt omavahenditest emiteeritavate võlainstrumentide või antavate tagatiste tarvis projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi raames.”;
The risk-sharing instrument for project bonds referred to in the third subparagraph of paragraph 2 is a joint instrument by the Commission and the EIB which provides added value as a Union intervention, addresses sub-optimal investment situations when projects do not receive adequate financing from the market, and provides additionality.
Lõike 2 kolmandas lõigus osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrument on komisjoni ja EIP ühine instrument, millel on lisaväärtus liidu sekkumise tõttu, mida kasutatakse mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks, kui projektid ei saa turgudelt piisavat rahastamist, ning mis pakub täiendavust.
It avoids distortion of competition, aims to secure a multiplier effect and aligns interests in the form of a credit enhancement.
Sellega välditakse konkurentsi moonutamist, selle eesmärk on tagada mitmekordistav mõju ja sellega ühitatakse huvid krediidikvaliteedi parandamise kaudu.
The risk-sharing instrument for project bonds shall:
Projektivõlakirjade riskijagamise instrument
take the form of a debt instrument or a guarantee granted by the EIB with the support of a Union budget contribution in favour of financing provided to projects in the field of ICT and broadband, complementing or attracting financing by Member States or the private sector;
on vormilt EIP võlainstrument või tagatis koos liidu eelarvest saadava toetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia või lairibaprojektide rahastamiseks, täiendades või kaasates liikmesriikide või erasektori rahalisi vahendeid;
mitigate the debt service risk of a project and the credit risk of bond holders;
leevendab projekti võlateenindusriski ning võlakirjade omanike krediidiriski;
be used only for projects whose financial viability is based on project revenues.
leiab kasutust ainult selliste projektide puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel.
The Union exposure to the risk-sharing instrument for project bonds, including management fees and other eligible costs, shall in no case exceed the amount of the Union contribution to the risk-sharing instrument for project bonds nor extend beyond the maturity of the underlying portfolio of credit enhancement facilities.
Liidu riskipositsioon projektivõlakirjade riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskulud ja muud abikõlblikud kulud, ei ületa mingil juhul liidu poolt projektivõlakirjade riskijagamise instrumendile antavat toetust ega ületa aluseks oleva krediidikvaliteedi parandamise vahendite portfelli lunastamise tähtaega.
There shall be no further liability on the general budget of the Union.
Liidu üldeelarvele täiendavaid kohustusi ei teki.
The residual risk related to project bond operations shall always be borne by the EIB.
EIP katab alati projektivõlakirjade tehingutega seotud jääkriskid.
The main terms, conditions and procedures of the risk-sharing instrument for project bonds are laid down in Annex IIIa.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi üldtingimused ning vajalikud menetlused on sätestatud IIIa lisas.
The detailed terms and conditions for implementing the risk-sharing instrument for project bonds, including risk sharing, remuneration, monitoring and control, shall be laid down in a cooperation agreement between the Commission and the EIB.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud riskide jagamine, tasud, järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas koostöölepingus.
That cooperation agreement shall be approved by the Commission and the EIB according to their respective procedures.
Nimetatud koostöölepingu kiidavad heaks komisjon ja EIP oma vastava korra kohaselt.
In 2013, an amount of up to EUR 20 million may be used from the budget allocated for the pursuance of ICT and broadband policy in accordance with the rule set out in point (b) of Annex I. Given the limited duration of the pilot phase, the risk-sharing instrument for project bonds may reuse any revenues received before 31 December 2013 for new debt instruments and guarantees within the same risk-sharing facility and for projects fulfilling the same eligibility criteria in order to maximise the volume of investments supported.
aastal on lubatud ära kasutada kuni 20 miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning lairibavõrguga seotud poliitikasuundade arendamiseks eraldatud eelarvest kooskõlas I lisa punkti b eeskirjaga. Katseetapi piiratud kestust arvestades võib projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi puhul taaskasutada enne 31. detsembrit 2013 saadud tulusid uute võlainstrumentide emiteerimiseks ja tagatiste andmiseks sama riskijagamise instrumendi raames ja projektidele, mis vastavad samadele abikõlblikkuse kriteeriumitele, et maksimeerida toetatavate investeeringute mahtu.
In the event that the risk-sharing instrument for project bonds is not extended into the next multiannual financial framework, any remaining funds shall be returned to the revenue side of the general budget of the Union.
Juhul kui projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi kehtivust ei pikendata, nii et see jätkuks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, kantakse kõik allesjäänud rahalised vahendid liidu üldeelarve tulude poolele.
In addition to the reporting requirements set out in point 49 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management, and without prejudice to any other regulatory reporting requirements, the Commission shall report to the European Parliament and the Council every six months during the pilot phase on the performance of the risk-sharing instrument for project bonds, including the financial terms and placement of any project bonds issued.’;
Lisaks 17. mail 2006 eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 49 sätestatud aruandlusnõuetele ning ilma et see piiraks muude regulatiivsete aruandlusnõuete kohaldamist, esitab komisjon katseetapi ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kuue kuu järel aruande projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi tulemuslikkuse, kaasa arvatud finantstingimuste ja mis tahes emiteeritud projektivõlakirjade märkimise kohta.”
the following Annex is added:
Lisatakse järgmine lisa:
Amendments to Regulation (EC) No 680/2007
Määruse (EÜ) nr 680/2007 muudatused
Regulation (EC) No 680/2007 is hereby amended as follows:
Määrust (EÜ) nr 680/2007 muudetakse järgmiselt.
in Article 2 the following points are added:
Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:
The “risk-sharing instrument for project bonds” means a joint instrument by the Commission and the EIB which provides added value as a Union intervention, addresses sub-optimal investment situation when projects do not receive adequate financing from the markets, and provides additionality, by complementing or attracting financing by Member States or the private sector.
„projektivõlakirjade riskijagamise instrument” – komisjoni ja EIP ühine instrument, millel on lisaväärtus liidu sekkumise tõttu ja mida kasutatakse mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks, kui projektid ei saa turgudelt piisavat rahastamist, ning mis pakub täiendavust, täiendades või kaasates liikmesriikide või erasektori rahalisi vahendeid.
It avoids distortion of competition, aims to secure a multiplier effect and aligns interests.
Sellega välditakse konkurentsi moonutamist, selle eesmärk on tagada mitmekordistav mõju ning sellega ühitatakse huvid.
The risk-sharing instrument for project bonds takes the form of a credit enhancement to projects of common interest, mitigates the debt service risk of a project and the credit risk of bond holders and is used only for projects whose financial viability is based on project revenues.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrument parandab ühist huvi pakkuvate projektide rahastamise krediidikvaliteeti, leevendab projekti võlateenindusriski ning võlakirjade omanike krediidiriski ning seda kasutatakse ainult selliste projektide puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel;
“Credit enhancement” means the improvement of the credit quality of a project debt by means of a subordinated facility in the form of an EIB debt instrument or of an EIB guarantee or both, supported by a contribution from the Union budget.’;
„krediidikvaliteedi parandamine” – projektivõla krediidikvaliteedi parandamine allutatud instrumendi kaudu EIP võlainstrumendi või EIP tagatise või mõlema vormis, mida toetatakse liidu eelarvest.”
in the first paragraph of Article 4 the following sentence is added:
Artikli 4 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause:
‘Applications for risk coverage under the risk-sharing instrument for project bonds under Article 6(1)(g) shall be addressed to the EIB in accordance with the EIB’s standard application procedure.’;
„Riskide katmise taotlused esitatakse projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi raames kooskõlas artikli 6 lõike 1 punktiga g EIP-le vastavalt EIP tavapärasele taotluste esitamise korrale.”
in point (d), the following sentence is added:
punktile d lisatakse järgmine lause:
‘In 2012 and 2013, an amount of up to EUR 200 million may be redeployed for the pilot phase of the risk-sharing instrument for project bonds in the transport sector.’;
ja 2013. aastal võib ümber paigutada kuni 200 miljonit eurot projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi katseetapi rakendamiseks transpordisektoris.”;
during a pilot phase in 2012 and 2013, a financial contribution to the EIB towards the provisioning and capital allocation for debt instruments or guarantees to be issued by the EIB from its own resources under the risk-sharing instrument for project bonds in the field of TEN-T and TEN-E.
katseetapi käigus 2012. ja 2013. aastal rahaline toetus EIP-le reservi loomiseks ja kapitali allokeerimiseks sellistele võlainstrumentidele või tagatistele, mida EIP emiteerib või annab omavahenditest projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi raames TEN-T ja TEN-E projektidele.
The Union exposure to the risk-sharing instrument, including management fees and other eligible costs, shall in no case exceed the amount of the Union contribution to the risk-sharing instrument for project bonds, nor extend beyond the maturity of the portfolio of underlying credit enhancement facilities.
Liidu riskipositsioon riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskulud ja muud abikõlblikud kulud, ei ületa mingil juhul liidu poolt projektivõlakirjade riskijagamise instrumendile antavat toetust ega ületa aluseks oleva krediidikvaliteedi parandamise instrumentide portfelli lunastamise tähtaega.
The residual risk related to these project bond operations shall always be borne by the EIB.
EIP katab alati nende projektivõlakirjatehingute jääkriskid.
The main terms, conditions and procedures of the risk-sharing instrument for project bonds are laid down in Annex Ia.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi üldtingimused ning vajalikud menetlused on sätestatud Ia lisas.
The detailed terms and conditions for implementing the risk-sharing instrument for project bonds, including risk-sharing, remuneration, monitoring and control, shall be laid down in a cooperation agreement between the Commission and the EIB.
Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud riskide jagamine, tasud, järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas koostöölepingus.
This cooperation agreement shall be approved by the Commission and the EIB according to their respective procedures.
Nimetatud koostöölepingu kiidavad heaks komisjon ja EIP oma vastava korra kohaselt.
In 2012 and 2013, an amount of up to EUR 210 million, of which up to EUR 200 million for transport projects and up to EUR 10 million for energy projects, may be redeployed for the risk-sharing instrument for project bonds in accordance with the procedure referred to in Article 15(2) from the budget lines for the loan guarantee instrument for TEN-T projects, referred to in Annex I, and for TEN-E respectively.
ja 2013. aastal võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusega projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamiseks ümber paigutada kuni 210 miljonit eurot, sealhulgas transpordiprojektide puhul kuni 200 miljonit eurot ja energiaprojektide puhul kuni 10 miljonit eurot, vastavalt TEN-T projektide laenutagamisvahendi eelarverealt ja TEN-E eelarverealt.