natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By Article 9(1) of Decision 2012/312/CFSP, the Council authorised the Political and Security Committee, in accordance with Article 38 of the Treaty, to take the relevant decisions for the purpose of political control and strategic direction of the EUAVSEC-South Sudan, including the decision to appoint a Head of Mission.
Otsuse 2012/312/ÜVJP artikli 9 lõikega 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 missiooni EUAVSEC-South Sudan poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.
The High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy has proposed the appointment of Mr Lasse ROSENKRANDS CHRISTENSEN as Head of Mission of EUAVSEC-South Sudan until 18 January 2014,
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada Lasse ROSENKRANDS CHRISTENSEN missiooni EUAVSEC-South Sudan juhiks kuni 18. jaanuarini 2014,
Mr Lasse ROSENKRANDS CHRISTENSEN is hereby appointed Head of European Union Aviation Security CSDP Mission in South Sudan (EUAVSEC-South Sudan) until 18 January 2014.
Lasse ROSENKRANDS CHRISTENSEN nimetatakse Lõuna-Sudaanis läbiviidava Euroopa Liidu lennundusjulgestuse ÜJKP missiooni (EUAVSEC-South Sudan) juhiks kuni 18. jaanuarini 2014.
Done at Brussels, 10 August 2012.
Brüssel, 10. august 2012
OJ L 158, 19.6.2012, p. 17.
ELT L 158, 19.6.2012, lk 17.
on the position to be taken by the European Union within the Committee on Trade and Sustainable Development set up by the Free Trade Agreement between the European Union and its Member States, of the one part, and the Republic of Korea, of the other part, as regards the operation of the Civil Society Forum and the establishment of the Panel of Experts to examine the matters in the areas falling within the scope of the Committee on Trade and Sustainable Development
mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud kaubanduse ja säästva arengu komitees võetavat Euroopa Liidu seisukohta seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise ja ekspertkomisjoni moodustamisega, et uurida kaubanduse ja säästva arengu komitee pädevusalasse kuuluvaid küsimusi
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 207(4), first subparagraph, in conjunction with Article 218(9) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
The Free Trade Agreement between the European Union and its Member States, of the one part, and the Republic of Korea, of the other part [1] (‘the Agreement’), was signed on 6 October 2010.
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping [1] („leping”) allkirjastati 6. oktoobril 2010.
Pursuant to Article 15.10(5) of the Agreement, the Agreement has been provisionally applied since 1 July 2011 subject to its conclusion at a later date.
Lepingu artikli 15.10 lõike 5 kohaselt on seda lepingut ajutiselt kohaldatud alates 1. juulist 2011, pidades silmas võimalust sõlmida see hilisemal kuupäeval.
Article 13.13(1) of the Agreement provides that the parties shall agree by decision of the Committee on Trade and Sustainable Development (TSD) (‘the EU-Korea Committee on Trade and Sustainable Development’) on the operation of the Civil Society Forum no later than one year after the entry into force of the Agreement.
Lepingu artikli 13.13 lõikes 1 on sätestatud, et lepinguosalised lepivad kaubanduse ja säästva arengu komitee („ELi-Koera kaubanduse ja säästva arengu komitee”) otsusega kokku kodanikuühiskonna foorumi korraldamises hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
Article 13.15(3) foresees the establishment of a list of persons who could be called to serve in a Panel of Experts to examine any matter arising under the TSD chapter that could not be satisfactorily addressed through government consultations.
Artikli 13.15 lõikega 3 on ette nähtud nende isikute nimekirja koostamine, keda võidakse kutsuda osalema ekspertkomisjoni töös, et uurida kõiki kaubanduse ja säästva arengu peatüki alusel tõstatatud küsimusi, mida ei ole valitsustevaheliste konsultatsioonide käigus rahuldavalt lahendatud.
The Union should determine the position to be taken with regard to the operation of the Civil Society Forum and the list of persons who could be called to serve as experts,
Euroopa Liit peaks kindlaks määrama seisukoha, mis võetakse kodanikuühiskonna foorumi korraldamise ja nende isikute nimekirja koostamise kohta, keda võidakse kutsuda osalema ekspertkomisjoni töös,
The position to be taken by the Union in the EU-Korea Committee on Trade and Sustainable Development set up by the Free Trade Agreement between the European Union and its Member States, of the one part, and the Republic of Korea, of the other part, as regards:
Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud ELi-Korea kaubanduse ja säästva arengu komitees võetav Euroopa Liidu seisukoht seoses:
the operation of the Civil Society Forum foreseen in Article 13.13(1) of the Agreement; and
lepingu artikli 13.13 lõikega 1 ette nähtud kodanikuühiskonna foorumi korraldamise ja
the establishment of a list of qualified individuals to serve as panellists, in accordance with Article 13.15(3) of the Agreement;
vastavalt lepingu artikli 13.15 lõikele 3 nimekirja koostamisega kvalifitseeritud isikutest, kes osalevad ekspertkomisjoni töös,
shall be based on the draft decisions of the EU-Korea Committee on Trade and Sustainable Development attached to this Decision.
põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Korea kaubanduse ja säästva arengu komitee otsuste eelnõudel.
DECISION No …/2012 OF THE EU-KOREA COMMITTEE ON TRADE AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT
ELi-KOREA KAUBANDUSE JA SÄÄSTVA ARENGU KOMITEE OTSUS nr …/2012,
THE EU-KOREA COMMITTEE ON TRADE AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT,
ELi-KOREA KAUBANDUSE JA SÄÄSTVA ARENGU KOMITEE,
Having regard to the Free Trade Agreement between the European Union and its Member States, of the one part, and the Republic of Korea, of the other part, signed in Brussels on 6 October 2010 (‘the Agreement’), and in particular Article 13.13 thereof,
võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 6. oktoobril 2010 Brüsselis allkirjastatud vabakaubanduslepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 13.13,
The composition of the Civil Society Forum shall ensure a balanced representation of members of the Domestic Advisory Group(s).
Kodanikuühiskonna foorumi koosseisu puhul peab olema tagatud riikliku nõuanderühma(de) liikmete võrdne esindatus.
The Parties shall agree by decision of the EU-Korea Committee on Trade and Sustainable Development on the operation of the Civil Society Forum no later than one year after the entry into force of the Agreement,
Lepinguosalised lepivad ELi-Korea kaubanduse ja säästva arengu komitee otsusega kokku kodanikuühiskonna foorumi korraldamises hiljemalt ühe aasta jooksul pärast lepingu jõustumist,
Done at … on …
Koostatud …(koht) (kuupäev) …
The implementation of the recommendations of the Panel of Experts shall be monitored by the EU-Korea Committee on Trade and Sustainable Development.
Eksperdikomisjoni soovituste rakendamist kontrollib ELi-Korea kaubanduse ja säästva arengu komitee.
The Parties have developed a list of 18 names, as specified in the Annex to this Decision,
Lepinguosalised on koostanud 18 eksperdi nimekirja, nagu on täpsustatud käesoleva lepingu lisas,
The list of experts who may serve as panellists for the purposes of Article 13.15 of the Agreement is set out in the Annex to this Decision, and is hereby agreed.
Nende ekspertide nimekiri, kes võivad osaleda eksperdikomisjoni töös lepingu artikli 13.15 tähenduses, on esitatud selle otsuse lisas ja on käesolevaga vastu võetud.
This Decision shall enter into force on the date of its adoption and shall be reported to the EU-Korea Trade Committee.
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval ja sellest teavitatakse Korea-ELi kaubanduskomiteed.
of 24 August 2012
24. august 2012,
amending Decision 2007/453/EC as regards the BSE status of Austria, Belgium, Brazil, Colombia, Croatia and Nicaragua
millega muudetakse otsust 2007/453/EÜ seoses Belgia, Austria, Brasiilia, Colombia, Horvaatia ja Nicaragua BSE-staatusega
(notified under document C(2012) 5860)
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5860 all)
For that purpose, the bovine spongiform encephalopathy (BSE) status of Member States or third countries or regions thereof (‘countries or regions’) is to be determined by classification into one of three categories depending on the BSE risk involved, namely a negligible BSE risk, a controlled BSE risk and an undetermined BSE risk.
Seepärast on vaja määrata liikmesriikide, kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi „riigid või piirkonnad”) veiste spongioosse entsefalopaatia staatus (BSE-staatus), liigitades need riigid või piirkonnad BSE-ohu alusel ühte kolmest järgmisest kategooriast: väheolulise BSE-ohuga, kontrollitud BSE-ohuga ning määratlemata BSE-ohuga riigid ja piirkonnad.
The Annex to Commission Decision 2007/453/EC of 29 June 2007 establishing the BSE status of Member States or third countries or regions thereof according to their BSE risk [2] lists countries or regions according to their BSE risk status.
Komisjoni 29. juuni 2007. aasta otsuse 2007/453/EÜ (millega määratakse BSE ohu alusel liikmesriikide, kolmandate riikide või nende piirkondade BSE staatus) [2] lisas on riigid või piirkonnad jagatud vastavalt nende BSE-staatusele.
The World Organisation for Animal Health (OIE) plays a leading role in the categorisation of countries or regions according to their BSE risk.
Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil (OIE) on määrav roll riikide ja piirkondade liigitamisel BSE-staatuse alusel.
The list in the Annex to Decision 2007/453/EC takes account of Resolution No 17 — Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members — adopted by the OIE in May 2011 regarding the BSE status of Member States and third countries.
Otsuse 2007/453/EÜ lisas esitatud loetelu puhul on võetud arvesse resolutsiooni nr 17 (OIE liikmesriikide ohustaatuse tunnustamine seoses veiste spongioosse entsefalopaatiaga), mille OIE võttis vastu 2011. aasta mais seoses liikmesriikide ja kolmandate riikide BSE-staatusega.
In May 2012, the OIE adopted Resolution No 16 — Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Member Countries.
OIE võttis 2012. aasta mais vastu resolutsiooni nr 16, mis käsitleb OIE liikmesriikide staatuse tunnustamist seoses veiste spongioosse entsefalopaatia ohuga.
That Resolution recognised Austria, Belgium, Brazil and Colombia as having a negligible BSE risk, and Croatia and Nicaragua as having a controlled BSE risk.
Kõnealuse resolutsiooni kohaselt on Austria, Belgia, Brasiilia ja Colombia väheolulise BSE-ohuga riigid ning Horvaatia ja Nicaragua kontrollitud BSE-ohuga riigid.
The list in the Annex to Decision 2007/453/EC should therefore be amended to be brought into line with that Resolution as regards those Member States and third countries.
Seega tuleks direktiivi 2007/453/EÜ lisas esitatud loetelu muuta, et viia see kõnealuste liikmesriikide ja kolmandate riikide osas resolutsiooniga vastavusse.
Done at Brussels, 24 August 2012.
Brüssel, 24. august 2012
A. Countries or regions with a negligible BSE risk
A. Väheolulise BSE-ohuga riigid ja piirkonnad
B. Countries or regions with a controlled BSE risk
B. Kontrollitud BSE-ohuga riigid ja piirkonnad
Bulgaria, Czech Republic, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, Netherlands, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Slovakia, United Kingdom
Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik
C. Countries or regions with an undetermined BSE risk
C. Määratlemata BSE-ohuga riigid ja piirkonnad
Countries or regions not listed in point A or B of this Annex.’
Riigid ja piirkonnad, mida ei ole nimetatud käesoleva lisa punktides A ja B.”
on amending Annex I to Regulation (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council on conditions for access to the natural gas transmission networks
millega muudetakse maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa
Having regard to Regulation (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 on conditions for access to the natural gas transmission networks and repealing Regulation (EC) No 1775/2005 [1], and in particular Article 23(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, [1] eriti selle artikli 23 lõiget 2,
Regulation (EC) No 715/2009 sets non-discriminatory rules for access conditions to natural gas transmission systems to ensure the proper functioning of the internal market in gas.
Määrusega (EÜ) nr 715/2009 on kehtestatud mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu nõuetekohane toimimine.
Since the duplication of gas transmission systems is in most cases not economic and efficient, competition in natural gas markets is stimulated by third-party access opening infrastructure to all suppliers in a transparent and non-discriminatory way.
Kuna maagaasi ülekandevõrkude dubleerimine ei ole enamasti majanduslikult põhjendatud ega tõhus, tõhustab konkurentsi maagaasiturul kolmandate isikute juurdepääs taristule, kui taristu avatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel kõikidele tarnijatele.
The frequent occurrence of contractual congestion where network users cannot gain access to gas transmission systems in spite of the physical availability of the capacity is an obstacle on the road towards completing the internal energy market.
Energia siseturu väljakujundamise lõpuleviimist takistab sagedane lepingutega ülekoormamine, mille tõttu võrgu kasutajad ei saa juurdepääsu gaasi ülekandesüsteemidele, ehkki võimsus on füüsiliselt olemas.
The practice has shown that despite the application of certain congestion-management principles such as the offering of interruptible capacities as provided for by Regulation (EC) No 1775/2005 of the European Parliament and of the Council of 28 September 2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks [2] and Regulation (EC) No 715/2009, contractual congestion in the Union gas transmission networks remains an obstacle to the development of a well-functioning internal market in gas.
Praktika on näidanud, et vaatamata teatavate ülekoormusega tegelemise põhimõtete kohaldamisele, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1775/2005 (maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta) [2] ja määrusele (EÜ) nr 715/2009, jääb ELi maagaasi ülekandevõrkude lepingutega ülekoormamine takistuseks, mis pidurdab hästi toimiva maagaasi siseturu väljaarendamist.
Therefore it is necessary to amend the guidelines on the application of congestion-management procedures in the event of contractual congestion.
Seepärast on vaja muuta suuniseid selle kohta, kuidas kohaldada ülekoormusega tegelemise korda lepingutega ülekoormamise puhul.
In accordance with Article 23(3) of Regulation (EC) No 715/2009 the proposed guidelines should reflect differences between national gas systems and may set minimum requirements to be met to achieve non-discriminatory and transparent network access conditions with respect to congestion management procedures.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 23 lõikele 3 peaksid esitatavates suunistes kajastuma riikide gaasiülekandevõrkude erinevused ja neis võidakse kehtestada miinimumnõuded, mis tuleb täita selleks, et saavutada võrgu ülekoormusega tegelemise korra puhul mittediskrimineerivad ja läbipaistvad juurdepääsutingimused.
The congestion-management procedures should apply in the event of contractual congestion and are aimed at resolving those events by bringing unused capacity back to the market to be reallocated in the course of the regular allocation processes.
Ülekoormusega tegelemise korda tuleks kohaldada lepingutega ülekoormamise puhul ja püüda selle abil ülekoormust vähendada ning tuua kasutamata võimsus tagasi turule, kus see korrapärase jaotamisprotsessi käigus ümber jaotatakse.
Where an interconnection point is frequently subject to the occurrence of physical congestion, congestion management procedures may often be of no avail.
Kui ühenduspunktis esineb sageli füüsilist ülekoormamist, ei tarvitse ülekoormusega tegelemise korrast sageli kasu olla.
In those cases a solution should be examined from a network planning and investment point of view.
Sellistel juhtudel tuleks ülekoormuse lahendamist uurida võrgu kavandamise ja investeerimise seisukohast.
In accordance with Regulation (EC) No 713/2009 of the European Parliament and of the Council [3] the Agency for the Cooperation of Energy Regulators (‘the Agency’) should monitor and analyse the implementation of these guidelines.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 713/2009 [3] peaks Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet”) jälgima ja analüüsima suuniste rakendamist.
It is necessary that transmission system operators publish the information necessary to identify the occurrence of contractual congestion in a workable format.
On vaja, et ülekandesüsteemi haldurid avaldaksid sobivas vormis teabe, mis on vajalik lepingutega ülekoormamise tuvastamiseks.
In accordance with Article 24 of Regulation (EC) No 715/2009 the national regulatory authorities ensure compliance with those guidelines.
Määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 24 kohaselt tagab riigi reguleeriv asutus osutatud suuniste järgimise.
In order to ensure that congestion management procedures are applied in the most effective way at all interconnection points and with a view to maximising available capacities in all adjacent entry-exit systems, it is of great importance that national regulatory authorities and transmission system operators from different Member States and within Member States closely cooperate amongst themselves and with each other.
Et tagada ülekoormusega tegelemise korra võimalikult tulemuslik kohaldamine kõigis ühenduspunktides ja maksimeerida kõigis kõrvutiasuvate piirkondade sisse-välja-süsteemides olemasolev võimsus, on väga tähtis, et riikide reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid teeksid liikmesriikide vahel ja liikmesriigis ning omavahel ja üksteisega tihedat koostööd.
In particular national regulatory authorities and transmission system operators should have regard to best practices and endeavour to harmonise processes for the implementation of these Guidelines.
Eelkõige peaksid riikide reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid võtma arvesse väljakujunenud parimaid tavasid ja püüdma ühtlustada käesolevate suuniste rakendusprotsesse.
Acting in accordance with Article 7 of Regulation (EC) No 713/2009 the Agency and the national regulatory authorities should ensure that the most effective congestion management procedures are implemented at the applicable entry and exit points across the Union.
Amet ja riikide reguleerivad asutused peaksid tegutsema vastavalt määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklile 7 ja tagama, et kogu ELi asjakohastes sisenemis- ja väljumispunktides rakendataks kõige tõhusamat ülekoormusega tegelemise korda.
Whereas transmission system operators possess detailed information about the physical use of the system and are best placed to assess future flows, it is appropriate for them to determine an amount of additional capacity to be made available in addition to the calculated technical capacity.
Kuna ülekandesüsteemi haldurite käsutuses on üksikasjalik teave süsteemi füüsilise kasutuse kohta ja nad suudavad kõige paremini hinnata tulevasi voogusid, on asjakohane, et nad määraksid kindlaks täiendava võimsuse, mis tehakse kättesaadavaks lisaks arvutatud tehnilisele võimsusele.
By offering more firm capacity than technically available through taking into consideration flow scenarios and contracted capacities, transmission system operators take a risk that should be rewarded accordingly.
Pakkudes rohkem kindlat võimsust kui tehniliselt võimalik, võttes arvesse voostsenaariume ja lepingutega jaotatud võimsusi, võtavad ülekandesüsteemi haldurid riski, mille eest nad peaksid saama asjakohast tasu.
For the purpose of determining transmission system operators’ revenues, such additional capacity should however only be allocated if all other capacity, including capacity resulting from the application of other congestion-management procedures, has been allocated.
Ülekandesüsteemi halduri sissetuleku kindlaksmääramise puhul tuleks lisavõimsust jaotada siiski üksnes siis, kui kogu muu võimsus, sealhulgas muude ülekoormuse lahendamise meetmete rakendamisest tulenev võimsus, on jaotatud.
Transmission system operators should closely cooperate to set the technical capacity.
Ülekandesüsteemi haldurid peaksid tegema tihedat koostööd, et määrata tehniline võimsus.
In order to resolve a potential situation of physical congestion the transmission system operators should apply the most cost-effective measure, including either buying back capacity or taking other technical or commercial measures.
Ülekandesüsteemi võimaliku füüsilise ülekoormamise kõrvaldamiseks peaksid ülekandesüsteemi haldurid kasutama kõige kulutõhusamaid meetmeid, sealhulgas võimsuse tagasiostmist või muid tehnilisi või kaubanduslikke meetmeid.
Regulation (EC) No 715/2009 should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 715/2009 vastavalt muuta.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 51 of Directive 2009/73/EC of the European Parliament and of the Council [4],
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ [4] artikli 51 alusel loodud komitee arvamusega,
Annex I to Regulation (EC) No 715/2009 is amended in accordance with the Annex to this Decision.
Määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.
Annex I to Regulation (EC) No 715/2009 is amended as follows:
Määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.
Congestion management procedures in the event of contractual congestion
Lepingutega ülekoormamise puhul kohaldatav ülekoormusega tegelemise kord
The provisions of point 2.2 shall apply to interconnection points between adjacent entry-exit systems, irrespective of whether they are physical or virtual, between two or more Member States or within the same Member State in so far as the points are subject to booking procedures by users.
Punkti 2.2 sätteid kohaldatakse kõrvutiasuvate piirkondade sisse-välja-süsteemide vaheliste ühenduspunktide suhtes, mille võimsust saavad kasutajad reserveerida, ja olenemata sellest, kas tegemist on kahe või enama liikmesriigi vahel või samas liikmesriigis asuvate füüsiliste või virtuaalsete ühenduspunktidega.
They may also apply to entry points from and exit points to third countries, subject to the decision of the relevant national regulatory authority.
Sätteid võidakse kohaldada ka kolmandate riikide sisenemis- ja väljumispunktide suhtes, kui asjaomase riigi reguleeriv asutus niimoodi otsustab.
Exit points to end-consumers and distribution networks, entry points from LNG terminals and production facilities, and entry-exit points from and to storage facilities are not subject to the provisions of point 2.2.
Punkti 2.2 sätteid ei kohaldata lõpptarbija või jaotusvõrguga seotud väljavoolupunkti, veeldatud maagaasi terminalist või tootmiskäitisest sissevoolu punkti ega gaasihoidla sisse- ja väljavoolupunkti suhtes.