natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the request of the manufacturer, the type-approval authority may allow the use of deterioration factors that have been established using alternative procedures to those specified in Sections 2.4.1 to 2.4.5.
Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada halvendustegureid, mille kindlakstegemiseks on kasutatud punktides 2.4.1–2.4.5 sätestatud menetluste alternatiive.
In this case, the manufacturer must demonstrate to the satisfaction of the approval authority that the alternative procedures that have been used are no less rigorous than those contained in Sections 2.4.1 to 2.4.5.
Sellisel juhul peab tootja tüübikinnitusasutusele veenvalt näitama, et kasutatud alternatiivsed menetlused on vähemalt sama ranged kui punktides 2.4.1–2.4.5 määratletud menetlused.
Applicable for Section 2 of Appendix 5.
Kohaldatakse 5. liite punktis 2.
“Ageing cycle” means the machine or engine operation (speed, load, power) to be executed during the service accumulation period.
„Vanandamistsükkel” on masina või mootori funktsioonide (kiirus, koormus, võimsus) talitlus kasutusaja saavutamise jooksul.
“Critical emission-related components” means the components which are designed primarily for emission control, that is, any exhaust after-treatment system, the electronic engine control unit and its associated sensors and actuators, and the EGR system including all related filters, coolers, control valves and tubing.
„Kriitilised heitetaset mõjutavad osad” on osad, mis on loodud peamiselt heitkoguste piiramiseks, s.o kõik heitgaasi järeltöötlussüsteemid, mootori elektrooniline kontrollplokk ning selle andurid ja ajamid ning heitgaasitagastussüsteem koos kõigi asjaomaste filtrite, jahutite, reguleerimisventiilide ja torudega.
“Critical emission-related maintenance” means the maintenance to be performed on critical emission-related components.
„Kriitiline heitetaset mõjutav hooldus” on kriitiliste heitetaset mõjutavate osade hooldus.
“Emission-related maintenance” means the maintenance which substantially affects emissions or which is likely to affect emissions performance deterioration of the vehicle or the engine during normal in-use operation.
„Heitetaset mõjutav hooldus” on hooldus, mis mõjutab märgatavalt heitkoguseid või mis tõenäoliselt mõjutab sõiduki või mootori heitenäitajate halvenemist tavakasutuse jooksul.
“Engine-after-treatment system family” means a manufacturer’s grouping of engines that comply with the definition of engine family, but which are further grouped into a family of engine families utilising a similar exhaust after-treatment system.
„Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond” on valmistaja koostatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on jagatud edasi mootoritüüpkondadeks, mis kasutavad sarnast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.
“Non-emission-related maintenance” means maintenance which does not substantially affect emissions and which does not have a lasting affect on the emissions performance deterioration of the machine or the engine during normal in-use operation once the maintenance is performed.
„Heitetaset mittemõjutav hooldus” on hooldus, mis ei mõjuta märgatavalt heitkoguseid ja mis ei mõjuta püsivalt masina või mootori heitenäitajate halvenemist tavakasutuse jooksul pärast hooldust.
“Service accumulation schedule” means the ageing cycle and the service accumulation period for determining the deterioration factors for the engine-after-treatment system family.
„Kasutusaja saavutamise katseplaan” on vanandamistsükkel ja kasutusaja saavutamise periood mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna halvendustegurite kindlaksmääramiseks.
Selection of engines for establishing emission durability period deterioration factors
Mootorite valik heite püsimisaja halvendustegurite kindlakstegemiseks
Engines shall be selected from the engine family defined in Section 6 of Annex I to this Directive for emission testing to establish emission durability period deterioration factors.
Heite püsimisaja halvendustegurite kindlaksmääramise eesmärgil läbiviidava heitkoguste katsetamise jaoks vajalikud mootorid valitakse käesoleva direktiivi I lisa punktis 6 määratletud mootoritüüpkonnast.
Engines from different engine families may be further combined into families based on the type of exhaust after-treatment system utilised.
Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse.
In order to place engines with different cylinder configuration but having similar technical specifications and installation for the exhaust after-treatment systems into the same engine after-treatment system family, the manufacturer shall provide data to the approval authority that demonstrates that the emissions reduction performance of such engine systems is similar.
Selleks, et liigitada erineva silindrite konfiguratsiooniga, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõestavad mootorite heitkoguseid vähendava talitluse sarnasust.
One engine representing the engine-after-treatment system family, as determined in accordance with paragraph 2.3.2, shall be selected by the engine manufacturer for testing over the service accumulation schedule defined in paragraph 2.4.2, and shall be reported to the type-approval authority before any testing commences.
Mootori tootja valib välja ühe mootori, mis esindab vastavalt punktile 2.3.2 määratletud mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda ja mida katsetatakse punktis 2.4.2 määratletud kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul, millest teatatakse tüübikinnitusasutusele enne katse algust.
If the type-approval authority decides that the worst case emissions of the engine-after-treatment system family can be characterised better by another engine then the test engine shall be selected jointly by the type-approval authority and the engine manufacturer.
Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heidete taseme määramiseks oleks parem katsetada mõnda teist mootorit, valivad tüübikinnitusasutus ja mootorite tootja katsetatava mootori ühiselt.
Establishing emission durability period deterioration factors
Heite püsimisaja halvendustegurite kindlakstegemine
Deterioration factors applicable to an engine-after-treatment system family are developed from the selected engines based on a service accumulation schedule that includes periodic testing for gaseous and particulate emissions over the NRSC and NRTC tests.
Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kohaldatavad halvendustegurid tehakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks kasutusaja saavutamise katseplaani, mis hõlmab gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste regulaarset määramist NRSC ja NRTC katsetes.
Service accumulation schedule
Kasutusaja saavutamise katseplaan
Service accumulation schedules may be carried out at the choice of the manufacturer by running a machine equipped with the selected engine over an “in-service” accumulation schedule or by running the selected engine over a “dynamometer service” accumulation schedule.
Kasutusaja saavutamise katseplaani võib rakendada tootja soovil, katsetades valitud mootoriga varustatud masinat kasutusaja saavutamise katseplaani alusel reaalsetes tingimustes või katsetades valitud mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel dünamomeetril.
The manufacturer shall determine the form and duration of the service accumulation and the ageing cycle for engines in a manner consistent with good engineering practice.
Tootja määrab kindlaks mootorite kasutusaja saavutamise ja vanandamistsükli vormi ja kestuse kooskõlas heade inseneritavadega.
The manufacturer shall determine the test points where gaseous and particulate emissions will be measured over the hot NRTC and NRSC cycles.
Tootja määrab kindlaks katsepunktid, kus mõõdetakse gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguseid NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklites.
The minimum number of test points shall be three, one at the beginning, one approximately in the middle and one at the end of the service accumulation schedule.
Katsepunkte peab olema vähemalt kolm: üks kasutusaja saavutamise katseplaani alguses, üks umbes selle keskel ja veel üks selle lõpus.
The emission values at the start point and at the emission durability period endpoint calculated in accordance with paragraph 2.4.5.2 shall be within the limit values applicable to the engine family, but individual emission results from the test points may exceed those limit values.
Kooskõlas punktiga 2.4.5.2 arvutatud heitkoguste piirnormid alguspunktis ja heite püsimisaja lõpp-punktis peavad vastama selle mootoritüüpkonna suhtes kohaldatavatele piirnormidele, ehkki katsepunktide üksikud heitkoguste tulemused võivad olla nendest piirnormidest suuremad.
At the request of the manufacturer and with the agreement of the type-approval authority, only one test cycle (either the hot NRTC or NRSC cycle) needs to be run at each test point, with the other test cycle run only at the beginning and at the end of the service accumulation schedule.
Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis teostada ainult ühe katsetsükli (kas NRTC või NRSC kuumkäivitustsükkel) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.
In the case of constant speed engines, engines below 19 kW, engines above 560 kW, engines intended to be used in inland waterway vessels and engines for the propulsion of railcars and locomotives, only the NRSC cycle shall be run at each test point.
Püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul tuleb igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel.
Service accumulation schedules may be different for different engine-after-treatment system families.
Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutusaja saavutamise katseplaanid.
Service accumulation schedules may be shorter than the emission durability period, but shall not be shorter than the equivalent of at least one quarter of the relevant emission durability period specified in Section 3 of this Appendix.
Kasutusaja saavutamise katseplaan võib olla lühem kui heite püsimisaeg, kuid see ei tohi olla lühem kui aeg, mis on võrdväärne vähemalt veerandiga asjaomasest heite püsimisajast, mis on määratletud käesoleva liite punktis 3.
Accelerated ageing by adjusting the service accumulation schedule on a fuel consumption basis is permitted.
Lubatud on kiirendatud vanandamine, mille puhul kohandatakse kasutusaja saavutamise katseplaani kütusekulu alusel.
The adjustment shall be based on the ratio between the typical in-use fuel consumption and the fuel consumption on the ageing cycle, but fuel consumption on the ageing cycle must not exceed typical in-use fuel consumption by more than 30 %.
Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükliaegse kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 protsenti suurem.
At the request of the manufacturer and with the agreement of the type-approval authority, alternative methods of accelerated ageing may be permitted.
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada kiirendatud vanandamise alternatiivseid meetodeid.
The service accumulation schedule shall be fully described in the application for type-approval and reported to the type-approval authority before the start of any testing.
Kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.
If the type-approval authority decides that additional measurements need to be performed between the points selected by the manufacturer it shall notify the manufacturer.
Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et tootja poolt valitud punktide vahel tuleb teostada lisamõõtmisi, teavitab ta sellest tootjat.
The revised service accumulation schedule shall be prepared by the manufacturer and agreed by the type-approval authority.
Tootja koostab uue kasutusaja saavutamise katseplaani ja tüübikinnitusasutus annab sellele oma nõusoleku.
Engine system stabilisation
Mootorisüsteemi stabiliseerimine
For each engine-after-treatment system family, the manufacturer shall determine the number of hours of machine or engine running after which the operation of the engine-after-treatment system has stabilised.
Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi masin või mootor peab töötama enne, kui mootori järeltöötlussüsteemi töö on stabiliseerunud.
As an alternative, the manufacturer may select to run the engine or machine between 60 and 125 hours or the equivalent time on the ageing cycle to stabilise the engine-after-treatment system.
Alternatiivina võib tootja lasta mootoril või masinal töötada 60–125 tundi või ekvivalentse aja jooksul vanandamistsüklis, et mootori järeltöötlussüsteem stabiliseeruks.
The end of the stabilisation period determined in Section 2.4.3.1.1 shall be deemed to be the start of the service accumulation schedule.
Punktis 2.4.3.1.1 kindlaks määratud stabiliseerumisperioodi lõppu käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena.
Service accumulation testing
Kasutusaja saavutamise katsed
After stabilisation, the engine shall be run over the service accumulation schedule selected by the manufacturer, as described in Section 2.3.2.
Pärast stabiliseerumisperioodi lastakse mootoril töötada tootja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 2.3.2.
At the periodic intervals in the service accumulation schedule determined by the manufacturer, and, where appropriate, also stipulated by the type-approval authority in accordance with Section 2.4.2.2, the engine shall be tested for gaseous and particulate emissions over the hot NRTC and NRSC cycles.
Mootorit katsetatakse NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklite käigus tootja poolt kindlaksmääratud ja vajaduse korral tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt punktile 2.4.2.2 sätestatud korrapäraste ajavahemike tagant gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste suhtes.
The manufacturer may select to measure the pollutant emissions before any exhaust after-treatment system separately from the pollutant emissions after any exhaust after-treatment system.
Tootja võib otsustada mõõta saasteainete heitkoguseid eraldi enne ja pärast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.
In accordance with Section 2.4.2.1.4, if it has been agreed that only one test cycle (hot NRTC or NRSC) be run at each test point, the other test cycle (hot NRTC or NRSC) shall be run at the beginning and end of the service accumulation schedule.
Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus), tehakse teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.
In accordance with Section 2.4.2.1.5, in the case of constant speed engines, engines below 19 kW, engines above 560 kW, engines intended to be used in inland waterway vessels and engines for the propulsion of railcars and locomotives, only the NRSC cycle shall be run at each test point.
Vastavalt punktile 2.4.2.1.5 tuleb püsikiirusega mootorite, alla 19 kW mootorite, üle 560 kW mootorite, siseveekogude sõidukitele ette nähtud mootorite ning mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul igas katsepunktis teha vaid NRSC tsükkel.
During the service accumulation schedule, maintenance shall be carried out on the engine according to Section 2.5.
Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 2.5 kirjeldatud hooldust.
During the service accumulation schedule, unscheduled maintenance on the engine or machine may be performed, for example if the manufacturer’s normal diagnostic system has detected a problem that would have indicated to the machine operator that a fault had arisen.
Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või masina erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui tootja tavapärane diagnostikasüsteem on avastanud probleemi, mis oleks käitajale teada andnud rikke tekkimisest.
The results of all emission tests (hot NRTC and NRSC) conducted during the service accumulation schedule shall be made available to the type-approval authority.
Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal toimunud heite määramise katsete (NRTC ja NRSC kuumkäivitus) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks.
If any emission test is declared to be void, the manufacturer shall provide an explanation of why the test has been declared void.
Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab tootja selgitama, miks katse kehtetuks tunnistati.
In such a case, another series of emission tests shall be carried out within the following 100 hours of service accumulation.
Sellisel juhul tuleb teostada uued heitkoguste katseseeriad järgneva 100-tunnise kasutusaja saavutamise jooksul.
The manufacturer shall retain records of all information concerning all the emission tests and maintenance carried out on the engine during the service accumulation schedule.
Tootja säilitab dokumendid, mis sisaldavad kogu teavet kõigi kasutusaja saavutamise katseplaani käigus mootoril teostatud heite määramise katsete ja hoolduste kohta.
This information shall be submitted to the approval authority along with the results of the emission tests conducted over the service accumulation schedule.
See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heite määramise katsete tulemustega.
For each pollutant measured over the hot NRTC and NRSC cycles at each test point during the service accumulation schedule, a “best fit” linear regression analysis shall be made on the basis of all test results.
Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul NRTC ja NRSC kuumkäivitustsüklite jooksul igas katsepunktis mõõdetud iga saasteaine puhul viiakse kõikide katseandmete põhjal läbi sobivaim lineaarne regressioonianalüüs.
The results of each test for each pollutant shall be expressed to the same number of decimal places as the limit value for that pollutant, as applicable to the engine family, plus one additional decimal place.
Iga saasteaine puhul tehtud katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu antud mootoritüüpkonna puhul kehtiva saasteaine piirnormides, pluss üks kümnendkoht.
In accordance with Section 2.4.2.1.4 or Section 2.4.2.1.5, if only one test cycle (hot NRTC or NRSC) has been run at each test point, the regression analysis shall be made only on the basis of the test results from the test cycle run at each test point.
Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 või 2.4.2.1.5 viiakse igas katsepunktis läbi ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus), tehakse regressioonianalüüs ainult igas katsepunktis tehtud katsetsükli tulemuste alusel.
At the request of the manufacturer and with the prior approval of the type approval authority, non-linear regression is permitted.
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud mittelineaarne regressioon.
The emission values for each pollutant at the start of the service accumulation schedule and at the emission durability period end point that is applicable for the engine under test shall be calculated from the regression equation.
Heitkoguste piirnormid iga saasteaine kohta kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja heite püsimisaja lõpp-punktis, mida kohaldatakse katsetatava mootori suhtes, tuleb arvutada regressioonivalemi põhjal.
If the service accumulation schedule is shorter than the emission durability period, the emission values at the emission durability period end point shall be determined by extrapolation of the regression equation as determined in Section 2.4.5.1.
Kui kasutusaja saavutamise katseplaan on heite püsimisajast lühem, siis määratakse heitkoguste piirnormid heite püsimisaja lõpp-punktis kindlaks punktis 2.4.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise teel.
In the case that emission values are used for engine families in the same engine-after-treatment family but with different emission durability periods, then the emission values at the emission durability period end point shall be recalculated for each emission durability period by extrapolation or interpolation of the regression equation as determined in Section 2.4.5.1.
Kui heitkoguste piirnorme kasutatakse samas mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonnas olevate mootoritüüpkondade puhul, millel on erinevad heite püsimisajad, siis tuleb heitkoguste piirnormid heite püsimisaja lõpp-punktis iga heite püsimisaja jaoks ümber arvutada punktis 2.4.5.1 sätestatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise või interpoleerimise teel.
The additive DF is defined as the difference between the calculated emission values at the emission durability period end point and at the start of the service accumulation schedule.
Aditiivne halvendustegur on määratletud kui erinevus kalkuleeritud heitkoguste piirnormide vahel heite püsimisaja lõpp-punktis ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguses.
If the calculation results in a value of less than 1,00 for a multiplicative DF, or less than 0,00 for an additive DF, then the deterioration factor shall be 1,0 or 0,00, respectively.
Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.
In accordance with Section 2.4.2.1.4, if it has been agreed that only one test cycle (hot NRTC or NRSC) be run at each test point and the other test cycle (hot NRTC or NRSC) run only at the beginning and end of the service accumulation schedule, the deterioration factor calculated for the test cycle that has been run at each test point shall be applicable also for the other test cycle.
Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) ning teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivitus) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis tehtud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes.
Assigned deterioration factors
Kindlaksmääratud halvendustegurid
As an alternative to using a service accumulation schedule to determine DFs, engine manufacturers may select to use the following assigned multiplicative DFs:
Mootorite tootjad võivad halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutada kasutusaja saavutamise katseplaani asemel alternatiivina järgmisi kindlaksmääratud multiplikatiivseid halvendustegureid.
Assigned additive DFs are not given.
Kindlaksmääratud aditiivseid halvendustegureid ei ole antud.
It is not permitted to transform the assigned multiplicative DFs into additive DFs.
Kindlaksmääratud multiplikatiivsete halvendustegurite teisendamine aditiivseteks teguriteks ei ole lubatud.
Where assigned DFs are used, the manufacturer shall present to the type approval authority robust evidence that the emission control components can reasonably be expected to have the emission durability associated with those assigned factors.
Kui kasutatakse kindlaksmääratud halvendustegureid, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kindlad tõendid selle kohta, et neilt heitekontrollisüsteemi osadelt võib eeldada seda heite püsimisaega, mida seostatakse nimetatud kindlaksmääratud teguritega.
This evidence may be based upon design analysis, or tests, or a combination of both.
Need tõendid võivad põhineda projektianalüüsil, katsetel või mõlema kombinatsioonil.
Application of deterioration factors
Halvendustegurite kohaldamine