natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In relation to the possible state aid element in the Osinek loan, the Czech Republic maintains that the interest rate meets the requirements of the communication from the Commission on the revision of the method for setting the reference and discount rates (‘the Reference Rate Communication’) [9].
Ettevõtja Osinek antud laenu võimaliku riigiabi elemendiga seoses on Tšehhi Vabariik seisukohal, et intressimäär vastab nõuetele komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „viitemäärade teatis”) [9].
In particular, the Czech Republic submits that it was appropriate to use the three-month PRIBOR rate as the base rate to determine the interest of the loan in question given the volatility of the financial markets at the time of signing the Osinek loan agreement.
Eelkõige väidab Tšehhi Vabariik, et kõnealuse laenu intressi määramiseks oli asjakohane kasutada baasintressimäärana kolme kuu PRIBOR-intressimäära, võttes arvesse finantsturgude volatiilsust Osineki laenulepingule allakirjutamise ajal.
The Czech Republic reiterates that for the purposes of securing the loan ČSA was required to provide collateral amounting to at least 110 % of the loan for its entire duration.
Tšehhi Vabariik kordab, et laenu tagamise eesmärgil pidi ČSA pakkuma tagatist vähemalt 110 % ulatuses laenu summast kogu laenuperioodi jooksul.
Thus, the amount of the loan actually granted to ČSA was not at any time to exceed 90 % of the value of all the collateral.
Seega ei tohtinud ettevõtjale ČSA tegelikult antud laenu summa ühelgi ajahetkel ületada 90 % kogu tagatise väärtusest.
The Czech Republic confirmed that this requirement was met in all cases and submitted appraisal reports of assets that were used as collateral for the loan.
Tšehhi Vabariik kinnitas, et see nõue oli täidetud kõigil juhtudel ning esitas hindamisaruanded varade kohta, mida kasutati laenu tagatisena.
In addition, the Czech Republic argues that the liquidator of Osinek, in view of the fact that Osinek had a considerable amount of available financial resources, sought investment opportunities to generate a return.
Lisaks väidab Tšehhi Vabariik, et ettevõtja Osinek likvideerija, võttes arvesse asjaolu, et Osinekil oli kasutada arvestatav summa rahalisi ressursse, otsis investeerimisvõimalusi tulu teenimiseks.
Before entering into the Osinek loan agreement, the liquidator commissioned the independent consulting company, EBC and the law firm JUDr.
Enne Osineki laenulepingu sõlmimist palkas likvideerija sõltumatu konsulteerimisfirma EBC ja advokaadibüroo JUDr.
Pavel Štrbík to draw up an economic and legal analysis of the loan offer.
Pavel Štrbík koostama laenupakkumise majanduslikku ja õiguslikku analüüsi.
The analysis by EBC confirmed that ČSA could be considered solvent and that the risk that lending to ČSA might cause loss or harm to Osinek was minimal.
EBC analüüs kinnitas, et ettevõtjat ČSA võib pidada maksejõuliseks ning risk, et ettevõtjale ČSA laenu andmine võiks põhjustada kahju või kaotust ettevõtjale Osinek, oli minimaalne.
Based on this analysis, the liquidator decided that lending to ČSA would be an advantageous means of depositing Osinek's available financial resources.
Selle analüüsi põhjal otsustas likvideerija, et ettevõtjale ČSA laenu andmine oleks soodne võimalus ettevõtja Osineki olemasolevate rahaliste ressursside paigutamiseks.
Additionally, the Czech Republic argues that, even if the Commission found that the terms of the Osinek loan were more favourable than those offered in the market, then the loan would be compatible with the conditions laid down in the Temporary Framework.
Peale selle väidab Tšehhi Vabariik, et isegi kui komisjon on seisukohal, et ettevõtja Osinek antud laenu tingimused olid palju soodsamad turul pakutavatest tingimustest, on laen siiski kokkusobiv ajutises raamistikus sätestatud tingimustega.
During the formal investigation procedure the Commission received comments from three interested third parties and from the beneficiary of the measure under investigation, ČSA (paragraph 4).
Ametliku uurimismenetluse käigus esitas komisjonile märkused kolm huvitatud kolmandat isikut ning uurimisel oleva meetme abisaaja ehk ČSA (põhjendus 4).
ČSA's comments reflect in essence the Czech Republic's comments on the opening decision set out above.
Ettevõtja ČSA märkused kajastavad oma olemuselt Tšehhi Vabariigi märkuseid menetluse algatamise otsuse kohta, mis on esitatud eespool.
ČSA reiterates that the Osinek loan was granted on market terms, since Osinek acted as a rational operator in a market economy motivated by commercial rather than economic or social policy objectives.
Ettevõtja ČSA kordab, et ettevõtja Osinek laen anti turutingimustel, kuna Osinek tegutses ratsionaalse turumajandusliku ettevõtjana, keda motiveerisid pigem ärilised kui majanduslikud või sotsiaalpoliitilised eesmärgid.
Moreover, ČSA comments on the quantification of the possible aid element, should the Commission conclude that the Osinek loan was granted at an advantageous interest rate, i.e., assuming that ČSA's rating were worse than ‘B’ and/or the collateral were not be classified as ‘high’.
Peale selle esitab ettevõtja ČSA märkused võimaliku abielemendi suuruse kindlaksmääramise kohta, kui komisjon peaks tegema järelduse, et ettevõtja Osinek laen anti soodsa intressimääraga, st võib oletada, et ČSA reiting oli halvem kui B ja/või ei olnud tagatis suur.
All of the interested third parties are competitors of ČSA and are represented by the same law firm; therefore, their reasoning is identical to some extent.
Kõik huvitatud kolmandad isikud on ettevõtja ČSA konkurendid ja kõiki neid esindab sama advokaadibüroo. Seetõttu on nende seletused mõnevõrra identsed.
The interested third parties argue that the Osinek loan provided ČSA with state aid which enabled the company to compete unfairly by charging prices which the other competitors who have not received any state subsidies cannot offer without losing the capacity to cover their costs and generate a reasonable profit [10].
Huvitatud kolmandad isikud väidavad, et ettevõtja Osinek andis ettevõtjale ČSA laenu riigiabiga, mis võimaldas ettevõttel konkureerida ebaausalt ja küsida hindu, mida konkurendid, kes ei ole saanud riigiabi, ei saa pakkuda, ilma et kaotaks võime katta kulud ja teenida mõistlikku kasumit [10].
In such circumstances, the Osinek loan would constitute illegal state aid incompatible with EU rules.
Sellises olukorras on ettevõtja Osinek antud laen ebaseaduslik riigiabi, mis ei ole kokkusobiv ELi eeskirjadega.
The same competitor explains that it may be assumed from the decrease of registered capital of ČSA in 2008 that already on 1 July 2008 the company met both conditions for a firm in difficulty within the meaning of point 10(a) of the R&R Guidelines.
Sama konkurent selgitab, et ČSA registreeritud kapitali vähendamise põhjal 2008. aastal võib teha järelduse, et juba 1. juulil 2008 vastas ettevõte mõlemale tingimusele raskustes olemise kohta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses.
The interested third parties further claim that due to the negative operating cash flow, the plurality of creditors and the existence of financial obligations due and payable within 30 days, it may be assumed that the company suffered from impending insolvency from the end of the year 2007 and should, therefore, qualify as a firm in difficulty since 2007 (pursuant to point 10(c) of the R&R Guidelines).
Huvitatud kolmandad isikud väidavad veel, et negatiivsete rahavoogude, võlausaldajate paljususe ning 30-päevase maksetähtajaga rahaliste kohustuste tõttu võib oletada, et ettevõte kannatas eelseisva maksejõuetuse all juba 2007. aasta lõpust ning kvalifitseerus seetõttu raskustes oleva ettevõttena päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c kohaselt juba 2007. aastast.
COMMENTS FROM THE CZECH REPUBLIC ON THE OBSERVATIONS OF INTERESTED PARTIES
TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
The Czech Republic disagreed with the comments of the interested third parties and agreed with the comments of ČSA.
Tšehhi Vabariik ei nõustunud huvitatud kolmandate isikute märkustega ning nõustus ČSA märkustega.
The Czech Republic maintained its argument that the Osinek loan was granted on market terms and in accordance with the Reference Rate Communication.
Tšehhi Vabariik jäi oma seisukoha juurde, et Osineki laen anti turutingimustel ning kooskõlas viitemäärade teatisega.
The Czech Republic notes that, although ČSA publishes the results of its operations compiled in accordance with both Czech Accounting Standards (‘CAS’) and International Financial Reporting Standards (‘IFRS’), the interested third parties based their comments solely on results compiled in accordance with CAS, the methodology of which does not provide a true picture of the company's operations.
Tšehhi Vabariik märgib, et kuigi ČSA avaldab oma majandustulemused, mis on koostatud kooskõlas nii Tšehhi raamatupidamisstandarditega (edaspidi „raamatupidamisstandardid”) kui ka rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „finantsaruandlusstandardid”), tuginesid huvitatud kolmandad isikud oma märkustes üksnes tulemustele, mis on koostatud kooskõlas raamatupidamisstandarditega ehk meetodiga, mis ei anna tegelikku ettekujutust ettevõtte tegevusest.
Accounts compiled in accordance with IFRS provide better information about the company's financial condition and are therefore more appropriate.
Aruanded, mis on koostatud kooskõlas finantsaruandlusstandarditega, annavad paremini teavet ettevõtte rahalise olukorra kohta ning on seetõttu palju asjakohasemad.
ČSA is using CAS because of its obligation under Czech tax laws.
ČSA kasutab raamatupidamisstandardeid, kuna see on kohustuslik Tšehhi maksuseaduste kohaselt.
However, ČSA's activities are not limited to the Czech Republic but are global, which is why ČSA has been using IFRS as well.
Sellegipoolest ei piirdu ČSA tegevus Tšehhi Vabariigiga, vaid on ülemaailmne, ja seetõttu kasutab ČSA ka rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid.
The Czech Republic points out that IFRS are applied by banks in their lending decisions because they are considered to be more precise than CAS.
Tšehhi Vabariik juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid kohaldavad pangad laenuotsuste tegemisel, kuna neid peetakse palju täpsemaks kui raamatupidamisstandardeid.
Finally, the Czech Republic provided evidence showing that at the time when the Osinek loan was granted ČSA did not fulfil the conditions for insolvency under the Czech Insolvency Act [11].
Lõpuks esitas Tšehhi Vabariik tõendi, mis näitab, et Osineki laenu andmise ajal ei vastanud ČSA maksejõuetuse tingimustele Tšehhi maksejõuetuse seaduse alusel [11].
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
The criteria laid down in Article 107(1) TFEU are cumulative.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed.
Therefore, in order to determine whether the notified measures constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU all of the following conditions must be fulfilled.
Seetõttu peavad selleks, et määrata kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik järgnevad tingimused.
The financial support would have to:
Rahaline abi:
be granted by the State or through state resources;
antakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;
confer an economic advantage on the recipient;
annab abi saajale majandusliku eelise;
favour certain undertakings or the production of certain goods;
soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;
distort or threaten to distort competition; and
kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning
affect trade between Member States.
kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
State resources and imputability
Riigi ressursid ja riigiga seostatavus
The concept of state aid applies to any advantage granted directly or indirectly, financed out of state resources, granted by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it.
Mõiste „riigiabi” hõlmab igasugust soodustust, mida finantseeritakse otseselt või kaudselt riigi ressurssidest ning mille on andnud riik või vahendaja, kes tegutseb talle antud volituste alusel.
Therefore, it has to be established, first, whether the Osinek loan must be regarded as state resources.
Seetõttu tuleb kõigepealt kindlaks teha, kas ettevõtja Osinek antud laenu tuleb pidada riigi ressurssideks.
As mentioned above, Osinek was, at the time when the loan was granted, 100 %-owned by the Ministry of Finance of the Czech Republic and, for this reason, irrespective of its corporate or any other legal status, it is a public undertaking within the meaning of Article 2(b) of Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as financial transparency within certain undertakings [12].
Nagu eespool märgitud, kuulus Osinek laenu andmise ajal 100 % Tšehhi Vabariigi rahandusministeeriumile ning seetõttu, olenemata ettevõtte või muust juriidilisest staatusest, on ta riigi osalusega äriühing komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) [12] artikli 2 punkti b kohaselt.
Thus, the Commission considers that the Osinek loan is financed from state resources.
Seepärast on komisjon seisukohal, et Osineki laenu finantseeriti riigi ressurssidest.
However, the Court of Justice has also ruled that, even if the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, actual exercise of that control in a particular case cannot be automatically presumed.
Sellegipoolest on Euroopa Kohus otsustanud, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja domineerima selle tegevuse üle, siis ei saa konkreetsel juhul automaatselt oletada, et selline kontroll ka tegelikult aset leiab.
A public undertaking may act with more or less independence, according to the degree of autonomy left to it by the State.
Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud.
Therefore, the mere fact that a public undertaking is under state control is not sufficient for measures taken by that undertaking, such as the loan agreement in question, to be considered imputable to the State.
Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks kõnealune laenuleping, riigiga.
It is also necessary to examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in some way or other, in the adoption of this measure.
Samuti on tarvis kontrollida, kas riigi ametiasutused on ühel või teisel viisil seotud kõnealuse meetme võtmisega.
On that point, the Court indicated that the imputability to the State of a measure taken by a public undertaking may be inferred from a set of indicators arising from the circumstances of the case and the context in which that measure was taken [13].
Selle kohta märkis Euroopa Kohus, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostamine riigiga järeldub mitmetest näitajatest, mis on tingitud juhtumi asjaoludest ja meetme võtmise kontekstist [13].
Such indicators can be the integration of the undertaking into the structures of the public administration, the nature of its activities and the exercise of the latter on the market in normal conditions of competition with private operators, the legal status of the undertaking (in the sense of its being subject to public law or ordinary company law), the intensity of the supervision exercised by the public authorities over the management of the undertaking, or any other indicator showing, in the particular case, an involvement by the public authorities in the adoption of a measure or the unlikelihood of their not being involved, having regard also to the scope of the measure, its content or the conditions which it contains.
Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimimine avaliku halduse struktuuridesse, tegevuse iseloom ja tegutsemine turul tavapärastes konkurentsitingimustes eraettevõtjatega, äriühingu juriidiline staatus (selles tähenduses, et kas talle kohaldub avalik õigus või äriühingu õigus), riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsus äriühingu juhtimise üle või mis tahes muud näitajad, mis näitavad konkreetsel juhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes samuti arvesse meetme ulatust, selle sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.
The Commission notes that the majority of Osinek Supervisory Board members are representatives of public authorities (such as the Ministry of Finance).
Komisjon märgib, et enamik Osineki nõukogu liikmetest on avaliku sektori esindajad (nt rahandusministeerium).
Osinek went into liquidation on 5 November 2008 by virtue of the decision of its sole shareholder of the same date.
Osinek läks likvideerimisele 5. novembril 2008 ainukese aktsionäri sama kuupäeva kandva otsuse alusel.
Although, under Czech law, the liquidator has to act on his/her own and without instructions from the company's bodies during the liquidation process, the Commission further notes that the liquidator was appointed by the Ministry of Finance of the Czech Republic acting as the sole shareholder of Osinek.
Kuigi Tšehhi õiguse kohaselt peab likvideerija tegutsema iseseisvalt ja ettevõtte organitelt likvideerimise käigus juhiseid saamata, märgib komisjon siiski, et likvideerija määras ametisse Tšehhi Vabariigi rahandusministeerium, kes tegutses Osineki ainukese aktsionärina.
In addition, the Czech authorities have provided the Commission with expert opinions from JUDr.
Peale selle esitasid Tšehhi ametiasutused komisjonile advokaadibüroo JUDr.
Pavel Štrbík which recommended that before taking the decision to grant a loan to ČSA the liquidator of Osinek should consult Osinek's shareholder, i.e. the Czech Republic.
Pavel Štrbík eksperdiarvamuse, kes soovitas likvideerijal enne ettevõtjale ČSA laenu andmise otsuse tegemist konsulteerida Osineki aktsionäriga ehk Tšehhi Vabariigiga.
As regards the supervision of the activities of Osinek by the State, the Commission further observes that the Czech Government subsequently also took the decision to decollateralise the Osinek loan and swap the debt for ČSA's equity by Resolution No 333.
Riigi poolt Osineki tegevuse üle järelevalve teostamisega seoses on komisjon peale selle seisukohal, et resolutsiooniga nr 333 võttis Tšehhi valitsus seejärel samuti otsuse määrata ettevõtja Osinek antud laenule uus tagatis ning konverteerida võlg ČSA aktsiateks.
Therefore, the Commission concludes that the decision to grant the Osinek loan is imputable to the Czech State.
Seepärast teeb komisjon järelduse, et otsuse ettevõtja Osinek laenu andmise kohta saab seostada Tšehhi riigiga.
The Osinek loan must, therefore, be regarded as being financed from state resources.
Seetõttu tuleb Osineki laenu pidada riigi ressurssidest rahastatud laenuks.
The Commission notes that, according to well-established principles of EU law, if additional capital is made available by the State to an undertaking on conditions better than normal market conditions, this could fall within the scope of Article 107(1) TFEU, as it would result in favouring the particular undertaking within the meaning of that Article.
Komisjon märgib, et vastavalt ELi õiguses kindlakskujunenud põhimõtetele on nii, et kui riik annab äriühingu käsutusse lisakapitali tavapärastest turutingimustest soodsamatel tingimustel, võib see kuuluda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kuna selle tulemus oleks teatud ettevõtja soodustamine kõnealuse artikli tähenduses.
In order to determine whether an undertaking has been granted an economic advantage by the State which it would not have obtained under normal market conditions, the Commission applies the ‘market economy investor principle’ (‘the MEIP’) [14].
Selleks et teha kindlaks, kas riik on andnud ettevõtjale majandusliku eelise, mida tavapärastel turutingimustel ei oleks saadud, kohaldab komisjon turumajandusliku investori põhimõtet [14].
According to that principle, no state aid would be involved where, in similar circumstances, a private investor of a comparable size to that of the bodies operating in the public sector could, while operating in normal market conditions of a market economy, have been prompted to make the capital contribution in question.
Selle põhimõtte kohaselt ei oleks riigiabi hõlmatud juhul, kui sarnases olukorras oleks avalikus sektoris tegutseva äriühinguga võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb tavapärastes turumajanduse tingimustes, ajendatud tegema kõnealust kapitalisüsti.
The Commission must therefore assess whether a private investor would have entered into the transaction in question on the same terms.
Seetõttu peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel.
The projected behaviour of the hypothetical private investor is that of a prudent investor whose goal of profit maximisation is tempered by caution about the level of risk acceptable for a given rate of return.
Hüpoteetilise erainvestori kavandatud käitumine on kaalutleva investori käitumine, kelle eesmärki suurendada kasumit maksimaalselt hoiab tagasi ettevaatlikkus vastava tulumäära puhul võetava riski suuruse pärast.
According to this principle, capital put at the disposal of a company by the State, directly or indirectly, in circumstances which correspond to the normal conditions of the market, should not be regarded as state aid [15].
Selle põhimõtte kohaselt ei peeta riigiabiks kapitali, mille riik on andnud ettevõtja käsutusse, kas otseselt või kaudselt, tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele [15].
According to established case law, the MEIP is applicable to loans.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohaldub turumajandusliku investori põhimõte laenudele.
When applied to the grant of a loan, this principle raises the question of whether a private investor would have granted the loan to the beneficiary on the terms on which it was actually granted [16].
Kui seda kohaldatakse laenu andmisele, tõstatab see põhimõte küsimuse, kas erainvestor oleks andnud laenu abisaajale tingimustel, mille alusel laenu tegelikult anti [16].
In this respect, the Commission assesses whether the loan is made on normal commercial terms and whether such loans would have been available from a commercial bank.
Sellega seoses hindab komisjon, kas laen anti tavapärastel äritingimustel ja kas sellist laenu oleks võidud saada kommertspangast.
With regard to the terms of such loans, the Commission takes into account in particular both the interest rate charged and the security sought to cover the loan.
Pidades silmas sellise laenu tingimusi, võtab komisjon arvesse eelkõige nii intressimäära kui ka tagatist, mis peaks laenu katma.
The Commission assesses whether the security given is sufficient to repay the loan in full in the event of default and the financial position of the company at the time when the loan is made [17].
Komisjon hindab, kas kõnealune tagatis on piisav makseviivituse korral laenu tagasimaksmiseks täies mahus ning hindab ettevõtte rahalist olukorda laenu andmise ajal [17].