natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Case C-364/90 Italy v Commission [1993] ECR I-2097, paragraph 20; Joined Cases T-132/96 and T-143/96 Freistaat Sachsen (T-132/96) and Volkswagen AG and Volkswagen (T-143/96) v Commission [1999] ECR II-3663, paragraph 140; Case C-372/97 Italy v Commission [2004] ECR I-3679, paragraph 81.
Euroopa Kohtu 28. aprilli 1993. aasta otsus kohtuasjas C-364/90: Itaalia vs. komisjon, EKL 1993, lk I-2097, punkt 20; Üldkohus, 15. detsember 1999, liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96: Freistaat Sachsen, Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH vs. komisjon, EKL 1999, lk I-3663, punkt 140; Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004, Lk I-3679, punkt 81.
Case C-142/87 Belgium v Commission [1990] ECR I-959, paragraph 56, and Case C-39/94 SFEI and Others [1996] ECR I-3547, paragraph 36.
Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon, EKL 1990, lk I-959, punkt 56; Euroopa Kohtu 11. juuli 1996. aasta otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat franēais de l’Express international (SFEI) ja teised vs. La Poste ja teised, EKL 1996, lk I-3547, punkt 36.
Case C-313/90 CIRFS and Others v Commission [1993] ECR I-1125, paragraph 36; Case C-311/94 IJssel-Vliet [1996] ECR I-5023, paragraph 43; and Case C-351/98 Spain v Commission [2002] ECR I-8031, paragraph 53.
Euroopa Kohtu 24. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C-313/90: Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques vs. komisjon, EKL 1993 lk I-1125, punkt 36; Euroopa Kohtu 15. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-311/94: IJssel-Vliet Combinatie BV vs. Minister van Economische Zaken, EKL 1996, lk I-5023, punkt 43; Euroopa Kohtu 26. septembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-351/98: Hispaania vs. komisjon, EKL 2002, lk I-8031, punkt 53.
With effect from 1 January 2011, this Communication has been replaced by a new version (OJ C 6, 11.1.2011, p. 5).
See teatis asendati uue versiooniga, mis jõustus 1. jaanuaril 2011 (ELT C 6, 11.1.2011, lk 5).
Community guidelines on state aid for environmental protection (OJ C 82, 1.4.2008, p. 1).
Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).
See in particular Case C-313/90 Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) v Commission [1993] ECR I-1125.
Vt eriti Euroopa Kohtu 24. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C-313/90: Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) vs. komisjon, EKL 1993, lk I-1125.
Case T-162/06 Kronoply v Commission [2009] ECR II-1; especially paragraphs 65, 66, 74, 75.
Üldkohtu 14. jaanuari 2009. aasta otsus kohtuasjas T-162/06: Kronoply vs. komisjon, EKL 2009, lk II-1, eriti selle punktid 65, 66, 74, 75.
Case T-187/99 Agrana Zucker und Stärke v Commission [2001] ECR II-1587, paragraph 74; Case T-126/99 Graphischer Maschinenbau v Commission [2002] ECR II-2427, paragraphs 41-43; Case C-390/06 Nuova Agricast [2008] ECR I-2577, paragraphs 68-69.
Üldkohtu 7. juuni 2001. aasta otsus kohtuasjas T-187/99: Agrana Zucker und Stärke vs. komisjon, EKL 2001, lk II-1587, punkt 74; Üldkohtu 14. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas T-126/99: Graphischer Maschinenbau vs. komisjon, EKL 2002, lk II-2427, punktid 41–43; Euroopa Kohtu 15. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas 390/06: Nuova Agricast Srl vs. Ministero delle Attivitą Produttive, EKL 2008, lk I-2577, punktid 68–69.
Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to de minimis aid, OJ L 379, 28.12.2006, p. 5.
Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).
Community Framework for state aid for research and development and innovation (OJ C 323, 30.12.2006, p. 1).
Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1).
See Article 1(6)(c) GBER; point 9 Regional Aid Guidelines; chapter 2.1 at the end, Research and Development and Innovation Guidelines.
Vt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 6 alapunkt c; regionaalabi suuniste punkti 2 alapunkt 9; teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suuniste peatükk 2.1 (viimane lõik).
The German authorities replied to these requests by letters dated 20 August 2009 and 5 November 2009.
Saksamaa ametiasutused vastasid sellele 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjaga.
By decision of 24 February 2010, the Commission opened the formal investigation procedure in respect of the aid laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
24. veebruari 2010. aasta otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse.
Two meetings with the German authorities were held in Brussels on 9 April 2010 and 3 June 2010.
aprillil ja 3. juunil 2010. aastal toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa esindajatega.
Germany submitted further information on 2 July 2010.
Saksamaa edastas 2. juulil 2010. aastal täiendavat teavet.
Initially, §8c(1a) KStG was introduced only for a limited time, until 31 December 2009.
Algselt oleks KStG paragrahvi 8c lõige 1a pidanud kaotama kehtivuse 31. detsembril 2009.
However, on 22 December 2009, as part of the Economic Growth Acceleration Act 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) [9], the German Parliament adopted a provision that deleted the corresponding sunset clause from the KStG.
Kuid 22. detsembril 2009 võttis Bundestag majanduskasvu kiirendamise 2009. aasta seaduse [9] raames vastu sätte, millega KStGst asjakohane aegumisklausel kustutati (meede muudeti alaliseks).
This argument was put forward by the German authorities for the first time in their letter dated 2 July 2010.
Saksamaa esitas selle argumendi esmakordselt oma 2. juuli 2010. aasta kirjas.
Germany claims that the private creditor principle may be also invoked with respect to tax debts or quasi-tax debts [16].
Saksamaa ametiasutused selgitasid selles, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka maksu- või maksulaadsete võlgade tagasinõudmisel [16].
The Commission points out that Germany never notified §8(4) KStG. The Commission has therefore not yet taken a view on whether it involved State aid.
Komisjon viitab sellele, et kuna Saksamaa ei ole kunagi teatanud KStG paragrahvi 8 lõikest 4, siis ei ole komisjonil varem olnud võimalust hinnangut anda, kas KStG paragrahvi 8 lõike 4 puhul on tegemist riigiabiga või mitte.
In this context the Commission notes that Germany ceased application of the measure on 30 April 2010.
Sellega seoses märgib komisjon, et Saksamaa lõpetas meetme kasutamise alates 30. aprillist 2010.
The German Federal Ministry of Finance ordered the tax authorities responsible for tax collection to cease applying the Sanierungsklausel until the Commission adopted a final decision in the case [52].
Saksamaa rahandusministeerium andis pädevatele maksuasutustele korralduse saneerimisklauslit mitte enam rakendada, kuni komisjon on nimetatud küsimuses oma lõpliku otsuse teinud [52].
Bundestagdrucksache. 16/13429, p. 50, and Bundestagdrucksache 16/12674, p. 10.
Bundestag’i trükis 16/13429, lk 50 ja trükis 16/12674, lk 10.
However, pursuant to Chapter 5 of the new version, this new version applies for unlawful aid only to aid granted after 1 January 2011.
Uue versiooni 5. peatüki kohaselt kohaldatakse seda siiski üksnes ebaseaduslikule abile, mida anti pärast 1. jaanuari 2011.
As Germany has suspended the application of the measure, no aid has been granted after that date.
Pärast nimetatud kuupäeva abi enam ei antud, sest Saksamaa katkestas meetme rakendamise.
In order to be eligible for this type of aid, the beneficiary must demonstrate in particular that it was not an undertaking in difficulty on 1 July 2008 within the meaning of the Rescue and Restructuring Guidelines (for large undertakings) or within the meaning of Article 1(7) of Commission Regulation (EC) No 800/2008 of 6 August 2008 declaring certain categories of aid compatible with the common market in application of Articles 87 and 88 of the Treaty (General block exemption Regulation — GBER) [44] (for SME) and that the gross grant equivalent of the aid is not higher than EUR 500000.
Seda liiki abina kvalifitseerumiseks peab abisaaja eelkõige tõendama, et ta ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olev äriühing ühenduse riigiabi suunistes esitatud määratluse kohaselt (suurettevõtjate puhul) või komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) [44] artikli 1 lõikes 7 esitatud määratluses (VKEde puhul) ning et toetuse brutoekvivalent ei ületa 500000 eurot.
Furthermore, the other conditions in section 4.2.2 of the Temporary Framework and of the decision authorising the German aid scheme must be met.
Lisaks peavad olema täidetud muud ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja Saksa abikavade heakskiitmise otsuse kohased tingimused.
Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 16 June 2009, BGBl. I No 43, p. 1959.
16. juuli 2009. aasta seadus kindlustusmaksete paremaks maksualaseks käsitlemiseks (kodanike ravikindlustust käsitlev maksuvähenduse seadus), BGBl (Saksamaa ametlik väljaanne), I osa, nr 43, lk 1959.
Therefore, a debtor that exits the market will be replaced by another debtor. Contrary to a private market creditor, the concept of an existing customer’s loyalty has no bearing on the decision of the State.
Vastupidiselt turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile ei ole olemasoleva kliendi lojaalsuse kontseptsioonil riiklike otsuste puhul mingit tähtsust.
on State aid measure C 24/09 (ex N 446/08) — State aid for energy-intensive businesses under the Green Electricity Act in Austria
mis käsitleb riigiabi juhtumit C 24/09 (ex N 446/08) – Austria riigiabi energiamahukatele ettevõtetele rohelise elektri seaduse alusel
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1], and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele [1] ja võttes nende märkusi arvesse
On 27 June 2008 Austria pre-notified changes that it planned to make to the Green Electricity Act (‘the Act’), which the Commission had found to be compatible with the internal market in 2006 in the form in which it then stood [2].
27. juunil 2008 esitas Austria eelteate selle kohta, et kavatseb muuta Austria kehtivat rohelise elektri seadust (Ökostromgesetz, edaspidi „ÖSG”), mille komisjon oli 2006. aastal tookordses redaktsioonis heaks kiitnud kui siseturuga kooskõlas oleva abi [2].
On 4 September 2008 Austria notified a new version of the Act; that version is the subject of this Decision.
septembril 2008 esitas Austria ÖSG muudetud teksti, mida käsitleb komisjoni käesolev otsus.
By letter dated 28 October 2008, the Commission requested additional information.
Komisjon küsis 28. oktoobri 2008. aasta kirjaga lisateavet.
On 9 July 2008 the Commission received a complaint from the Austrian Chamber of Employees (Bundesarbeitskammer) relating to a measure in the Act for the benefit of energy-intensive businesses.
9. juulil 2008 sai komisjon Austria Töötajate Kojalt (Bundesarbeitskammer) ÖSG kohta kaebuse seoses kõnealuses seaduses sätestatud abimeetmega energiamahukatele ettevõtetele.
On 22 July 2009 the Commission adopted a hybrid decision: it approved the measures in favour of green electricity producers, which it found to be in line with the Community guidelines on State aid for environmental protection (‘the Environmental Aid Guidelines’/‘the Guidelines’) [3], but decided to initiate a formal investigation in respect of the exemption mechanism for energy-intensive businesses [4].
22. juulil 2009 võttis komisjon vastu hübriidotsuse, millega lubati kohaldada rohelise elektri tootjatele mõeldud abimeetmeid; komisjon tunnistas need meetmed kokkusobivaks keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega (edaspidi „keskkonnaabi suunised”), [3] kuid otsustas siiski algatada ametliku uurimismenetluse, et hinnata ÖSG-s energiamahukatele ettevõtetele kehtestatud vabastusmehhanismi [4].
By letter dated 23 July 2009 the Commission informed Austria of this decision and asked Austria to provide all information necessary for the assessment of the measure.
23. juuli 2009. aasta kirjaga teavitas komisjon Austriat sellest otsusest ja nõudis Austrialt kogu teabe esitamist, mis on vajalik meetme hindamiseks.
The Commission published its decision in the Official Journal of the European Union [5], and invited interested parties to submit their comments.
Komisjon avaldas oma otsuse Euroopa Liidu Teatajas [5] ja palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.
In the meanwhile, by letter dated 7 October 2009, the Austrian Chamber of Employees had submitted observations on the measure for the benefit of energy-intensive businesses.
Vahepeal esitas Austria Töötajate Koda oma 7. oktoobri 2009. aasta kirjas arvamuse energiamahukatele ettevõtetele suunatud abimeetme kohta.
The Commission asked Austria to comment on these observations.
See edastati Austriale, et viimane selle kohta omapoolse arvamuse esitaks.
Austria submitted comments on 23 December 2009, and supplied further information on 23 April 2010.
Austria esitas oma arvamuse 23. detsembril 2009 ja edastas 23. aprillil 2010 täiendavat teavet.
In a letter dated 24 November 2010 Austria stressed the importance of the Green Electricity Act to the country, and asked for a decision in the case by the beginning of December 2010.
24. novembri 2010. aasta kirjas rõhutas Austria ÖSG tähtsust Austria jaoks ja palus teha kõnealuses asjas otsuse 2010. aasta detsembri alguseks.
By letter of 30 December 2010 Austria recalled the arguments it had put forward in favour of the measure in the course of the proceedings, and asked the Commission to approve the exemption mechanism for energy-intensive businesses.
30. detsembri 2010. aasta kirjas võttis Austria tagasi menetluse käigus meetme toetuseks esitatud väited ning esitas komisjonile taotluse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi lubamiseks.
The Commission replied to that letter on 25 January 2011.
Komisjon vastas sellele kirjale 25. jaanuaril 2011.
In its opening decision of 22 July 2009 the Commission authorised the amended Act, with the sole exception of Section 22c, which establishes the exemption mechanism for energy-intensive businesses.
Komisjon nõustus oma 22. juuli 2009. aasta otsuses ÖSG muudetud tekstiga, välja arvatud selle paragrahviga 22c, milles käsitletakse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi.
The description here will therefore confine itself to that mechanism.
Seetõttu piirdub kirjeldus kõnealuse mehhanismiga.
The exemption mechanism for energy-intensive businesses
Energiamahukatele ettevõtetele suunatud vabastusmehhanismi kirjeldus
Section 3 of the Act states that Austria is to grant a concession to one or more undertakings to perform the tasks of a green electricity settlement centre (Ökostromabwicklungstelle, a ‘settlement centre’).
Vastavalt ÖSG 3. osale annab Austria ühele või mitmele ettevõtjale kontsessiooni rohelise elektri korraldusasutuse ülesannete täitmiseks.
In particular, concessionaires are to buy green electricity from producers at a fixed price, and to sell that electricity to electricity suppliers at a fixed price.
Kontsessionäär vastutab eelkõige rohelise elektri ostmise eest tootjatelt kehtestatud hinnaga ja selle rohelise elektri müügi eest elektritarnijatele kehtestatud hinnaga.
Electricity suppliers are obliged to purchase a percentage of their overall supply from a settlement centre: the percentage required corresponds to the average share of green electricity in the overall electricity mix in Austria.
Elektritarnijad on kohustatud ostma teatava protsentuaalse osa tarnitava elektri kogumahust rohelise elektri korraldusasutuselt; kõnealune protsendimäär vastab rohelise elektri keskmisele osakaalule kogu Austria energiaallikate jaotuses.
Currently, Austria has granted a single countrywide concession to a single settlement centre, Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (OeMAG).
Seni on Austria andnud rohelise elektri korraldusasutuse üleriigilise kontsessiooni ainult Abwicklungsstelle für Ökostrom AG-le (edaspidi OeMAG).
OeMAG is an ordinary public limited company, governed by private rather than public law, and is audited by a chartered accountant.
OeMAG on eraõiguslik aktsiaselts, mida auditeerib vannutatud audiitor.
It is monitored by the Austrian Federal Ministry of Economic Affairs and Labour and by E-Control GmbH, the Austrian energy regulator.
OeMAGi üle teevad täiendavat järelevalvet Austria majandus- ja tööministeerium ning energiaturgu reguleeriv asutus E-Control GmbH.
The essential components in the implementation of the measure for the benefit of energy-intensive businesses (such as the arrangements for allocating electricity to electricity traders, the price to be paid by traders, or the contribution to be made by final consumers) are laid down in advance by the authorities, by statute or executive order.
Energiamahukate ettevõtete abimeetme rakendamiseks vajalikud üksikasjad (nt eeskirjad elektri müügi kohta elektritarnijatele, tarnijate makstav hind ja hind lõpptarbijale) kehtestavad Austria ametivõimud eelnevalt seaduse või määrusega.
Any dispute between the undertakings involved is to be settled in the ordinary courts of law rather than by administrative proceedings.
Osalevate ettevõtjate vahelised vaidlused lahendatakse tavalises kohtus, mitte haldusmenetluse teel.
OeMAG is a public limited company owned by transmission system operators, banks and industrial undertakings: a 24,4 % stake is held by Verbund-APG, and the rest is held by VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG, Investkredit Bank AG, and Smart Technologies, with 12,6 % each.
OeMAG on aktsiaselts, mille omanikeks on äriühingud, kes tegutsevad ülekandevõrgu käitajatena, pangad ning tööstusettevõtjad. 24,4 % aktsiatest kuulub Verbund-APG-le, äriühingutel VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG ja Smart Technologies on igaühel 12,6 % OeMAG-i aktsiatest.
Verbund-APG is a wholly owned subsidiary of Verbund AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft); a 51 % stake in Verbund AG is held by the Republic of Austria.
Verbund-APG on Verbund AG (varasemad nimetused: Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) sajaprotsendiline tütarettevõtja; Verbund AG aktsiatest kuulub 51 % Austria Vabariigile.
Thus publicly controlled shareholders hold 49,6 % of the shares in OeMAG, and privately controlled shareholders 50,4 %.
Seega on avaliku sektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 49,6 % ja erasektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 50,4 % OeMAG-i aktsiatest.
The Commission has no evidence to suggest that the publicly controlled shareholders can exercise control or at least joint control over OeMAG.
Komisjonil puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et avaliku sektori kontrolli all olevatel aktsiaomanikel võiks kas või ühiselt olla OeMAG-i üle valitsevat mõju.
Section 22c(1) of the Act establishes a mechanism that entitles energy-intensive businesses to ask their electricity supplier not to supply them with green electricity.
ÖSG § 22c lõikes 1 sätestatud mehhanismi alusel võivad energiamahukad ettevõtted esitada oma elektritarnijale taotluse, et neile ei tarnitaks rohelist elektrit.
In order to be eligible, the energy-intensive businesses have to show that they comply with the following two conditions:
Selle eeltingimusena peavad energiamahukad ettevõtted tõendama, et
they must qualify for the reimbursement available under the Energy Tax Rebate Act (Energieabgabevergütungsgesetz); and
neil on õigus tagastusele energialõivude tagastamise seaduse tähenduses ning
their green electricity spending must be equal to at least 0,5 % of their net production value.
kulutused rohelisele elektrile moodustavad vähemalt 0,5 % toodangu puhasväärtusest.
The exemption is granted on application to the energy regulator, E-Control.
Taotluse alusel võimaldab vabastust Austria energiaturgu reguleeriv asutus Energie-Control GmbH.
If the exemption is granted, electricity suppliers are legally banned from charging the additional costs of green electricity to these large electricity consumers.
Kui vabastus on antud, siis on elektritarnijatel seadusega keelatud võtta kõnealustelt suurtelt elektritarbijatelt rohelise elektri eest lisatasu.
Section 22c(5) of the Act states that contracts between electricity distributors and large electricity consumers must provide that the distributor is not to supply green electricity to the customer and is not to not pass on the additional costs of green electricity.
ÖSG § 22c lõikes 5 on selle kohta öeldud, et „elektritarnijate ja (suurte elektri)lõpptarbijate vahelised lepingud […] peavad tingimata sisaldama klauslit, et kõnealustele lõpptarbijatele […] ei tarnita rohelist elektrit, mida rohelise elektri korraldusasutus elektritarnijale eraldab […], ega jäeta nende kanda rohelise elektri kulusid.
Any contractual provision to the contrary is null and void [6].
Sellega vastuolus olevad lepingutingimused on tühised” [6].
If an energy-intensive business is exempted from the purchase obligation, it has to make a compensatory payment to OeMAG equal to 0,5 % of its net production value in the preceding calendar year (Section 22c(2) of the Act).
Kui energiamahukas ettevõte on ostukohustusest vabastatud, peab ta ÖSG § 22c lõike 2 kohaselt maksma OeMAG-ile hüvitise, mille suuruseks on 0,5 % eelneva kalendriaasta toodangu puhasväärtusest.
Summary of the opening decision
Menetluse algatamise otsuse sisukokkuvõte
In the notification, Austria argued that the exemption mechanism should be assessed independently from the general scheme of aid to green producers, since it concerned only the ‘private business relationship’ between energy-intensive undertakings and distributors.
Oma teatises märkis Austria, et vabastusmehhanismi tuleb hinnata üldisest rohelise elektri tootjate abikavast eraldi, sest see hõlmab üksnes energiamahukate ettevõtete ja elektritarnijate vahelist „eraõiguslikku lepingulist suhet”.
Austria argued that the exemption did not constitute State aid, and that if it did it was in any event compatible with the internal market by analogy with Chapter 4 of the Environmental Aid Guidelines.
Austria väitis, et vabastus ei ole riigiabi ning et isegi juhul, kui see oleks riigiabi, oleks see analoogia põhjal kooskõlas keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga.
On the question of the presence of State aid, the Commission in its opening decision found that the exemption from the financing mechanism could not be assessed separately from the financing mechanism itself.
Ent komisjon jõudis juba menetluse algatamise otsuses järeldusele, et riigiabi olemasolu selgitamiseks ei saa rahastamismehhanismist vabastamist hinnata eraldi rahastamismehhanismist endast.
The Commission considered that an exception or exemption was always inseparably linked to the relevant rule, so that the exemption was an integral part of the general scheme and had to be assessed accordingly under State aid law.
Komisjon on arvamusel, et erand (vabastus) on definitsiooni kohaselt lahutamatult seotud reegliga ja vabastusmehhanism on üldise abikava lahutamatu osa ning seda tuleb seega hinnata riigiabiõigusest lähtuvalt.
In addition, the legislation permitted distributors with a large share of exempted customers to apply for exemption from the feed-in tariff; thus the scheme could also cause direct losses to OeMAG, which strengthened the conclusion that State aid was involved [7].
Peale selle võivad seaduste kohaselt elektritarnijad, kelle klientidest moodustavad vabastusotsuse saanud ettevõtted suure osa, taotleda soodustariifi maksmisest vabastamist, millest nähtub, et selline kord võib OeMAG-ile põhjustada ka otsest rahalist kahju, mis toetab järeldust, et tegemist on riigiabiga [7].