natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conditioned space means space where certain ambient parameters such as temperature, humidity etc. are regulated by technical means such as heating and cooling etc.;
„väljaviidud energia” üle hoone tehnosüsteemi piiri toimetatud energia, mis on väljendatud energiakandja kohta ja mida kasutatakse väljaspool süsteemi piire; 25)
Energy from renewable sources means energy from renewable non-fossil sources, namely wind, solar, aerothermal, geothermal, hydrothermal and ocean energy, hydropower, biomass, landfill gas, sewage treatment plant gas and biogases.
„konditsioneeritud ruum” ruum, milles teatud keskkonnaparameetreid, näiteks temperatuuri, niiskust jne, reguleeritakse tehniliste vahenditega, näiteks kütte, jahutamise vm sellisega; 26) „taastuvatest energiaallikatest toodetud energia” taastuvatest, muudest kui fossiilsetest allikatest toodetud energia, nimelt tuule-, päikese-, aerotermiline, geotermiline, hüdrotermiline, ookeani- ja hüdroenergia, biomassist, prügilagaasist, reoveepuhasti gaasist ja biogaasidest saadud energia.
Comparative methodology framework
Võrdlusmeetodite raamistik
When calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings and building elements, Member States shall apply the comparative methodology framework laid down in Annex I to this Regulation.
Hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalsete tasemete arvutamisel kohaldab liikmesriik käesoleva määruse I lisas sätestatud võrdlusmeetodite raamistikku.
The framework prescribes calculation of cost-optimal levels for both macroeconomic and financial viewpoints, but leaves it up to the Member States to determine which of these calculations is to become the national benchmark against which national minimum energy performance requirements will be assessed.
Raamistiku kohaselt tuleb arvutada kuluoptimaalne tase nii makroökonoomilisest kui ka finantsvaatenurgast, kuid liikmesriigile on jäetud võimalus määrata kindlaks, kumb neist arvutustest saab riiklikuks võrdlustasemeks, millega võrreldes hinnatakse riiklikke energiatõhususe tulemuslikkuse nõudeid.
For the purpose of the calculations, Member States shall:
Arvutuste tegemisel liikmesriik
take as a starting year for the calculation the year in which the calculation is being performed;
võtab arvutuste algusaastaks aasta, mil arvutused tehakse;
use the calculation period in Annex I to this Regulation;
kasutab käesoleva määruse I lisas nimetatud arvutusajavahemikku;
use the cost categories in Annex I to this Regulation;
kasutab käesoleva määruse I lisas nimetatud kulukategooriaid;
use for carbon costing as a minimum lower bound the projected ETS carbon prices as given in Annex II.
kasutab CO2-kulu kui II lisas esitatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kavandatud CO2-hinna alumist piirväärtust.
Member States shall complement the comparative methodology framework by determining for the purpose of the calculations:
Liikmesriik täiendab võrdlusmeetodite raamistikku, määrates arvutuste jaoks kindlaks
the estimated economic lifecycle of a building and/or building element;
hoone ja/või ehitusdetaili hinnangulise majandusliku olelusringi;
the discount rate;
diskonteerimismäära;
the costs for energy carriers, products, systems, maintenance cost, operational costs and labour costs;
energiakandjate, toodete, süsteemide kulud, hooldus-, kasutus- ja tööjõukulud;
the primary energy factors;
primaarenergiategurid;
the energy price developments to be assumed for all energy carriers taking into account the information in Annex II to this Regulation.
kõigi energiakandjate eeldatavad energiahinna muutused, võttes arvesse käesoleva määruse II lisas esitatud teavet.
Member States shall endeavour to calculate and adopt cost-optimal levels of minimum energy performance requirements in relation to those building categories where so far no specific minimum energy performance requirements exist.
Liikmesriik püüab arvutada ja vastu võtta energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalsed tasemed hoonekategooriate jaoks, kus seni konkreetsed energiatõhususe miinimumnõuded puuduvad.
Member States shall undertake an analysis to determine the sensitivity of the calculation outcomes to changes in the applied parameters, covering at least the impact of different energy price developments and the discount rates for the macroeconomic and financial calculations, ideally also other parameters which are expected to have a significant impact on the outcome of the calculations such as price developments for other than energy.
Liikmesriik teeb analüüsi, et määrata kindlaks arvutustulemuste tundlikkus kasutatud parameetrite muutumise suhtes, sealhulgas vähemalt eri energiakandjate hinnamuutuste ning diskonteerimismäära mõju suhtes makroökonoomilisest ja finantsperspektiivist vaadeldes, ideaaljuhul ka muude, arvutuste tulemusi eeldatavalt tugevamini mõjutavate parameetrite mõju suhtes, nagu muude kui energiahindade muutumine.
Comparison of the calculated cost-optimal levels with current minimum energy performance requirements
Arvutatud kuluoptimaalsete tasemete võrdlus energiatõhususe praeguste miinimumnõuetega
Member States shall decide after having calculated the cost-optimal requirement levels both for a macroeconomic and for a financial perspective, which one is to become the national benchmark and report this decision to the Commission as part of the reporting mentioned pursuant to Article 6.
Pärast seda, kui liikmesriik on arvutanud kuluoptimaalse taseme nii makroökonoomilisest kui ka finantsvaatenurgast, otsustab ta, kumb neist saab riiklikuks võrdlustasemeks, ja teatab oma otsuse komisjonile osana artiklis 6 osutatud aruandest.
Member States shall compare the outcome of the calculation chosen as the national benchmark referred to in Article 3 with the current energy performance requirements for the relevant building category.
Liikmesriik võrdleb artiklis 3 viidatud riiklikuks võrdlustasemeks valitud arvutuste tulemust asjakohase hoonekategooria praeguste energiatõhususe nõuetega.
Member States shall use the result of this comparison to ensure that minimum energy performance requirements are set with a view to achieving cost-optimal levels in accordance with Article 4(1) of Directive 2010/31/EU.
Liikmesriik kasutab kõnealuse võrdluse tulemusi, et tagada energiatõhususe miinimumnõuete määramine ja saavutada kuluoptimaalsed tasemed kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artikli 4 lõikega 1.
Member States are strongly recommended to link fiscal and financial incentives to compliance with the cost-optimal calculation outcome of the same reference building.
Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt siduda maksu- ja rahalised soodustused vastavusega sama võrdlusaluseks oleva hoone kuluoptimaalsusarvutuse tulemustele.
If a Member States has defined reference buildings in such a way that the result of the cost-optimal calculation is applicable to several building categories, they may use this result to ensure that minimum energy performance requirements are set with a view to achieving cost-optimal levels for all relevant building categories.
Kui liikmesriik on võrdluse aluseks olevad hooned määranud kindlaks sellisel viisil, et kuluoptimaalsuse arvutuse tulemus on kohaldatav mitmele hoonekategooriale, võib ta kõnealust tulemust kasutada energiatõhususe miinimumnõuete määramiseks, et saavutada kuluoptimaalsed tasemed kõigi asjakohaste hoonekategooriate jaoks.
Review of the cost-optimal calculations
Kuluoptimaalsuse arvutuste läbivaatamine
Member States shall review their cost-optimal calculations in time for the review of their minimum energy performance requirements required by Article 4(1) of Directive 2010/31/EU.
Liikmesriik vaatab kuluoptimaalsuse arvutused läbi minimaalse energiatõhususe nõuete läbivaatamise ajaks, mis on nõutud direktiivi 2010/31/EL artikli 4 lõikes 1.
For the review, in particular the price developments for the input cost data has to be reviewed and if need be updated.
Läbivaatamisel tuleb eelkõige vaadata, kuidas on muutunud sisendina kasutatud andmed hindade kohta, ja vajaduse korral need ajakohastada.
The results of this review shall be transmitted to the Commission in the report provided for by Article 6 of this Regulation.
Läbivaatamise tulemused edastatakse komisjonile käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud aruandes.
Member States shall report to the Commission all input data and assumptions used for the calculations and the results of those calculations.
Liikmesriik esitab komisjonile aruande arvutustel kasutatud kõigi sisendandmete ja eelduste ning kõnealuste arvutuste tulemuste kohta.
This report shall include the primary energy conversion factors applied, the results of the calculations at macroeconomic and financial level, the sensitivity analysis referred to in Article 3(5) of this Regulation and the assumed energy and carbon price developments
Aruanne sisaldab primaarenergia puhul kasutatud ümberarvutustegureid, makroökonoomilise ja finantstasandi arvutuste tulemusi, käesoleva määruse artikli 3 lõikes 5 viidatud tundlikkusanalüüsi ning prognoositavaid energia- ja CO2-hinna muutusi.
If the result of the comparison referred to in Article 4 of this Regulation shows that the minimum energy performance requirements in force are significantly less energy-efficient than cost-optimal levels of minimum energy performance requirements, the report shall include any justification for the difference.
Kui käesoleva määruse artiklis 4 viidatud võrdluse tulemusena selgub, et kehtivad energiatõhususe miinimumnõuded on energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalsest tasemest oluliselt vähem energiatõhusad, esitatakse aruandes kõnealuse erinevuse põhjendus.
To the extent that the gap cannot be justified, the report shall be accompanied by a plan outlining appropriate steps to reduce the gap to a non-significant size by the next review.
Erinevuse selle osa kohta, mida ei ole võimalik põhjendada, lisatakse aruandele kava, milliste meetmetega muudetakse järgmise läbivaatamise ajaks see erinevus mitteoluliseks.
In this regard, the significantly less energy-efficient level of minimum energy performance requirements in force will be calculated as the difference between the average of all the minimum energy performance requirements in force and the average of all cost-optimal levels of the calculation used as the national benchmark of all reference buildings and building types used.
Selleks arvutatakse kehtivatest energiatõhususe miinimumnõuetest märkimisväärselt madalam energiatõhususe tase: leitakse kõigi kehtivate energiatõhususe miinimumnõuete keskmine ja lahutatakse sellest kõigi võrdluse aluseks olevate hoonete ja hoonetüüpide riikliku võrdlustasemena kasutatud arvutuste kuluoptimaalsete tasemete keskmine.
Member States can make use of the reporting template provided for in Annex III to this Regulation.
Liikmesriik võib kasutada käesoleva määruse III lisas esitatud aruande vormi.
It shall apply from 9 January 2013 to buildings occupied by public authorities and from 9 July 2013 to other buildings except for Article 6(1) of this Regulation, which shall enter into force on 30 June 2012, in line with Directive 2010/31/EU EPBD Article 5(2), second paragraph.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 9. jaanuarist 2013 riigiasutuste kasutuses olevatele hoonetele ja alates 9. juulist 2013 muudele hoonetele, välja arvatud käesoleva määruse artikli 6 lõige 1, mis jõustub 30. juunil 2012 kooskõlas direktiivi 2010/31/EL (hoonete energiatõhususe kohta) artikli 5 lõike 2 teise lõiguga.
Cost-optimal methodology framework
Kuluoptimaalsusmeetodite raamistik
ESTABLISHMENT OF REFERENCE BUILDINGS
VÕRDLUSE ALUSEKS OLEVATE HOONETE MÄÄRAMINE
Member States shall establish reference buildings for the following building categories:
Liikmesriik määrab võrdluse aluseks olevad hooned järgmiste hoonekategooriate jaoks:
single-family buildings;
ühepereelamud;
apartment blocks and multifamily buildings;
korterelamud ja mitmepereelamud;
office buildings.
büroohooned.
In addition to office buildings, Member States shall establish reference buildings for other non-residential building categories listed in Annex I paragraph (5)(d) to (i) to Directive 2010/31/EU for which specific energy performance requirements exist.
Lisaks büroohoonetele määrab liikmesriik võrdluse aluseks olevad hooned muude mitteeluruumikategooriate jaoks, mis on loetletud direktiivi 2010/31/EL I lisa punkti 5 alapunktides d–i ja mille korral kehtivad energiatõhususe erinõuded.
If a Member State is able to demonstrate in the report referred to in Article 6 of this Regulation that an established reference building can be applicable to more than one building category, it may reduce the number of reference buildings used and with that the number of calculations.
Kui liikmesriik suudab käesoleva määruse artiklis 6 viidatud aruandes tõendada, et määratud võrdluse aluseks olevat hoonet võidakse kohaldada rohkem kui ühele hoonekategooriale, võib ta vähendada kasutatavate võrdluse aluseks olevate hoonete arvu ning sellest tulenevalt ka arvutusi.
Member States shall justify this approach on the basis of an analysis showing that a reference building that is used to serve several building categories is representative of the building stock for all the categories covered.
Liikmesriik põhjendab seda lähenemisviisi analüüsiga, millest nähtub, et mitme hoonekategooria jaoks kasutatav võrdluse aluseks olev hoone on kõigi hõlmatud kategooriate hoonete suhtes esindav.
For each building category, at least one reference building shall be established for new buildings and at least two for existing buildings subject to major renovation.
Iga hoonekategooria korral tuleb uute hoonete jaoks määrata vähemalt üks võrdluse aluseks olev hoone ja märkimisväärsele renoveerimisele kuuluvate olemasolevate hoonete jaoks vähemalt kaks võrdluse aluseks olevat hoonet.
Reference buildings can be established on the basis of building subcategories (e.g. differentiated by size, age, cost structure, construction material, use pattern or climatic zone) that take into account the characteristics of the national building stock.
Võrdluse aluseks olevaid hooneid on võimalik määrata hoonete allkategooriate (näiteks suuruse, vanuse, kulude struktuuri, ehitusmaterjali, kasutusviisi või kliimavööndi alusel eristamine) alusel, mis võtavad arvesse riigi hoonete omadusi.
Reference buildings and their characteristics shall correspond to the structure of current or planned energy performance requirements.
Võrdluse aluseks olevad hooned ja nende omadused vastavad praeguste või kavas olevate energiatõhususe nõuete struktuurile.
Member States can make use of the reporting template provided in Annex III to report to the Commission the parameters considered in establishing the reference buildings.
Liikmesriik võib kasutada III lisas esitatud aruandevormi, et teatada komisjonile võrdluse aluseks olevate hoonete määramisel käsitletud parameetrid.
The underlying data set on the national building stock used for establishing the reference buildings should be communicated to the Commission as part of the report referred to in Article 6.
Võrdluse aluseks olevate hoonete määramiseks kasutatud riigi hoonete andmekogum tuleks komisjonile saata artiklis 6 viidatud aruande osana.
In particular the choice of characteristics that underpin the establishment of reference buildings shall be justified.
Eelkõige põhjendatakse nende omaduste valikut, mis on võrdluse aluseks oleva hoone määramise alus.
For existing buildings (both residential and non-residential), Member States shall apply at least one measure/package/variant representing a standard renovation necessary to maintain the building/building unit (without additional energy efficiency measures beyond legal requirements).
Olemasolevate hoonete (nii elamute kui ka mitteeluruumide) korral kohaldab liikmesriik vähemalt ühte meedet/paketti/varianti, millega tagatakse hoone / hoone osa säilitamiseks vajalik standardne renoveerimine (ilma õiguslikke nõudeid ületavate täiendavate energiatõhususe meetmeteta).
For new buildings (both residential and non-residential), the currently applicable minimum energy performance requirements shall constitute the basic requirement to be met.
Uute hoonete (nii elamute kui ka mitteeluruumide) korral on peamine täidetav nõue praegu kohaldatavad energiatõhususe miinimumnõuded.
Member States shall calculate cost-optimal levels also for minimum performance requirements for building elements installed in existing buildings or shall derive those from the calculations done at buildings level.
Liikmesriik arvutab kuluoptimaalsed tasemed ka olemasolevasse hoonesse paigaldatud ehitusdetailide tõhususe miinimumnõuete kohta või tuletab need hoone tasandil tehtud arvutustest.
When setting requirements for building elements installed in existing buildings, the cost-optimal requirements should to the extent possible take into account the interaction of that building element with the entire reference building and other building elements.
Olemasolevasse hoonesse paigaldatud ehitusdetailide nõuete määramisel tuleks kuluoptimaalsuse nõuetes võtta võimaluste piires arvesse kõnealuse ehitusdetaili koosmõju kogu võrdluse aluseks oleva hoonega ja muude ehitusdetailidega.
Member States shall endeavour to calculate and set cost-optimal requirements at the level of individual technical building systems for existing buildings or derive these from the calculations done at buildings level not only for heating, cooling, hot water, air-conditioning and ventilation (or a combination of such systems), but also for lighting systems for non-residential buildings.
Liikmesriik püüab olemasolevate hoonete korral arvutada ja määrata konkreetse hoone tehnosüsteemi kuluoptimaalsuse nõuded või tuletada need hoone tasandil tehtud arvutustest mitte ainult kütte, jahutuse, sooja vee, kliimasüsteemide ja ventilatsiooni (või kõnealuste süsteemide kogumi) jaoks, vaid ka mitteeluruumide valgustussüsteemide jaoks.
IDENTIFICATION OF ENERGY EFFICIENCY MEASURES, MEASURES BASED ON RENEWABLE ENERGY SOURCES AND/OR PACKAGES AND VARIANTS OF SUCH MEASURES FOR EACH REFERENCE BUILDING
ENERGIATÕHUSUSE MEETMETE, TAASTUVATE ENERGIAALLIKATEGA SEOTUD MEETMETE JA/VÕI SELLISTE MEETMEPAKETTIDE JA -VARIANTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE IGA VÕRDLUSE ALUSEKS OLEVA HOONE KORRAL
Energy efficiency measures for both new and existing buildings shall be defined for all input parameters for the calculation that have a direct or indirect impact on the energy performance of the building, including for alternative high-efficiency systems such as district energy supply systems and the other alternatives listed in Article 6 of Directive 2010/31/EU.
Nii uute kui ka olemasolevate hoonete energiatõhususe meetmed määratakse kindlaks kõigi arvutuse sisendparameetrite jaoks, millel on hoone energiatõhususele otsene või kaudne mõju, sh selliste alternatiivsete suure energiatõhususega süsteemide jaoks nagu energiaga kaugvarustamise süsteemid ja direktiivi 2010/31/EL artiklis 6 loetletud muud alternatiivid.
Measures may be bundled to packages of measures or variants.
Meetmed võidakse koondada meetmete või variantide pakettidesse.
If certain measures are not suitable in a local, economic or climatic context, Member States should indicate this in their reporting to the Commission in accordance with Article 6 of this Regulation.
Kui mõni meede ei ole kohalikus, majanduslikus või kliima kontekstis sobilik, peaks liikmesriik seda komisjonile esitatavas käesoleva määruse artikli 6 kohases aruandes märkima.
Member States shall also identify measures/packages/variants using renewable energy for both new and existing buildings.
Liikmesriik määrab kindlaks ka taastuvenergia kasutamisega seotud meetmed/paketid/variandid uute ja olemasolevate hoonete jaoks.
Binding obligations laid down in the national application of Article 13 of Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [1] shall be considered as one measure/package/variant to be applied in that Member State.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ [1] artikli 13 siseriiklikuks kohaldamiseks kehtestatud siduvaid kohustusi käsitletakse kui kõnealuses liikmesriigis kohaldatavat ühte meedet/paketti/varianti.
Energy efficiency measures/packages/variants identified for the calculation of cost-optimal requirements shall include measures necessary to meet the currently applicable minimum energy performance requirements.
Kuluoptimaalsuse nõuete arvutamiseks kindlaks määratud energiatõhususe meetmed/paketid/variandid hõlmavad meetmeid, mis on vajalikud praegu kohaldatavate energiatõhususe miinimumnõuete täitmiseks.
If applicable, they shall also include measures/packages/variants necessary to meet the requirements of national support schemes.
Kui see on kohaldatav, hõlmavad need ka meetmeid/pakette/variante, mis on vajalikud riiklike toetuskavade nõuete täitmiseks.
Member States shall also include measures/packages/variants necessary to meet the minimum energy performance requirements for nearly zero-energy buildings for new and possibly also existing buildings as defined by Article 9 of Directive 2010/31/EU.
Liikmesriik lisab ka meetmed/paketid/variandid, mis on vajalikud uute või olemasolevate hoonete liginullenergiahoone energiatõhususe miinimumnõuete täitmiseks, nagu on kirjeldatud direktiivi 2010/31/EL artiklis 9.
If a Member State can demonstrate, by submitting previous cost analyses as part of the reporting referred to in Article 6, that certain measures/packages/variants are far from cost-optimal, these may be excluded from the calculation.
Kui liikmesriik suudab artiklis 6 viidatud aruandes varasemate kuluanalüüside esitamisega tõendada, et mõni meede/pakett/variant ei ole kaugeltki kuluoptimaalne, võib ta selle arvutusest välja jätta.
However, such measures/packages/variants should be revisited in the next review of the calculations.
Kõnealust meedet/paketti/varianti tuleks siiski käsitleda arvutuste järgmisel läbivaatamisel.
The selected energy efficiency measures and measures based on renewable energy sources, and packages/variants, shall be compatible with the basic requirements for construction works as listed in Annex I to Regulation (EU) No 305/2011 and specified by Member States.
Valitud energiatõhususe meetmed ja taastuvatel energiaallikatel ning pakettidel/variantidel põhinevad meetmed ühilduvad määruse (EL) nr 305/2011 I lisas loetletud ehitustööde põhinõuetega, mis on liikmesriikide määratud.
They shall also be compatible with air quality and indoor comfort levels according to CEN standard 15251 on indoor air quality or equivalent national standards.
Samuti on need kooskõlas Euroopa Standardikomitee (CEN) standardis 15251 siseõhu kvaliteedi kohta või võrdväärsetes riiklikes standardites sätestatud õhukvaliteedi ja ruumide mugavuse tasemega.
In cases where measures produce different comfort levels, this shall be made transparent in the calculations.
Kui meetmete tulemuseks on erinev mugavustase, tuleb see arvutustes selgelt esile tuua.
CALCULATION OF THE PRIMARY ENERGY DEMAND RESULTING FROM THE APPLICATION OF SUCH MEASURES AND PACKAGES OF MEASURES TO A REFERENCE BUILDING
KÕNEALUSTE MEETMETE JA MEETMEPAKETTIDE VÕRDLUSE ALUSEKS OLEVATELE HOONETELE KOHALDAMISEST TULENEVA PRIMAARENERGIA NÕUDLUSE ARVUTAMINE
The energy performance is calculated in accordance with the common general framework provided in Annex I to Directive 2010/31/EU.
Energiatõhusus arvutatakse vastavalt ühisele üldraamistikule, mis on ette nähtud direktiivi 2010/31/EL I lisas.
Member States shall calculate the energy performance of measures/packages/variants by calculating, for the nationally defined floor area, first the energy needed for heating and cooling.
Liikmesriik arvutab meetmete/pakettide/variantide energiatõhususe, arvutades riiklikult määratud põrandapinna kohta esiteks kütte ja jahutamisega seotud energiavajaduse.
Subsequently the delivered energy for space heating, cooling, ventilation, domestic hot water and lighting systems is calculated.
Seejärel arvutatakse ruumi kütteks, jahutamiseks, ventileerimiseks, sooja olmevee ja valgustussüsteemide jaoks tarnitav energia.
Energy produced onsite shall be deducted from the primary energy demand and delivered energy.
Kohapeal toodetav energia lahutatakse primaarenergia ja tarnitava energia vajadusest.