natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission considers that also in the present case, the contested measure is intended to promote the export of capital out of Spain in order to strengthen the position of Spanish companies abroad, thereby improving the competitiveness of the beneficiaries of the scheme.
Komisjon leiab, et ka käesoleval juhul on vaidlustatud meetme eesmärk edendada kapitali eksporti Hispaaniast muudesse riikidesse, et tugevdada Hispaania äriühingute positsiooni välismaal, suurendades seeläbi kava raames abi saajate konkurentsivõimet.
The fact that the contested measures pursue a commercial or industry policy objective, such as the promotion of international trade by supporting foreign investment, is thus not sufficient to take them outside the classification of “aid” within the meaning of Article 4(c) CS.’ [118].
[…] asjaolu, et vaidlustatud meetmed järgivad kaubandus- või tööstuspoliitika eesmärke, nagu seda on rahvusvahelise kaubavahetuse edendamine välismaal tehtavaid investeeringuid toetades, ei ole piisav, et viia need meetmed välja ST artikli 4 punktis c sätestatud „abi” mõiste alt” [118].
In the present case, the Spanish authorities have simply declared that the contested measure is intended to promote international trade and the consolidation of companies, without proving that such a measure is justified by the logic of the system.
Käesoleval juhul Hispaania ametiasutused lihtsalt teatasid, et vaidlustatud meede on ette nähtud rahvusvahelise kaubanduse ja äriühingute konsolideerimise edendamiseks, tõendamata, et see on süsteemi loogikaga põhjendatud.
In the light of the above, the Commission confirms its analysis that the contested measure is selective.
Eespool esitatut silmas pidades kinnitab komisjon oma järeldust, mille kohaselt on vaidlustatud meede valikuline.
As regards the reference made to the alleged innovative interpretation of the concept of selectivity in the present case, it should first be underlined that this approach is fully in line with the Commission’s decision-making practice and the case law of the Court as described in paragraph 109.
Seoses väitega, et käesoleval juhul on valikulisuse mõistet väidetavalt tõlgendatud uudsel viisil, tuleks kõigepealt rõhutada, et selline lähenemisviis on täielikult kooskõlas põhjenduses 109 kirjeldatud komisjoni otsustuspraktikaga ja Euroopa Kohtu praktikaga.
Nor does the approach in this particular case depart from Commission Decision N 480/07 [119] to which the Spanish authorities refer.
Samuti ei kaldu see käesoleval juhul kõrvale komisjoni otsusest N 480/2007, [119] millele Hispaania ametiasutused osutavad.
In fact, this Decision took into account the specific nature of the objective pursued by referring [120] to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee Towards a more effective use of tax incentives in favour of R & D [121].
Selles otsuses võeti tegelikult arvesse taotletava eesmärgi konkreetset iseloomu, osutades [120] komisjoni teatisele nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks” [121].
In the case at hand, the objective pursued by the contested measure does not have a similar objective.
Käesoleval juhul ei taotleta vaidlustatud meetmega sarnast eesmärki.
Moreover, unlike the present case, the Spanish measure covered by Commission Decision N 480/07 did not make any distinction between national and international transactions.
Pealegi, erinevalt käesolevast juhtumist ei tehtud komisjoni otsusega N 480/2007 hõlmatud Hispaania meetme puhul vahet riigisisestel ja rahvusvahelistel tehingutel.
Finally, as regards the derogation from the corporate tax system resulting from the implementation of Directives [122] such as the Parent-Subsidiary Directive or the Cross-border Interest and Royalty Payments Directive, the Commission considers that the situation resulting from implementation of these Directives is fully consistent with the reasoning developed in this Decision.
Lõpuks, seoses erandiga ettevõtte tulumaksu süsteemist selliste direktiivide rakendamise tõttu [122] nagu ema- ja tütarettevõtjate direktiiv või piiriüleste intressimaksete ja litsentsitasude direktiiv, leiab komisjon, et nende direktiivide rakendamisest tulenev olukord vastab täielikult käesolevas otsuses esitatud arutluskäigule.
Following harmonisation within the European Union, cross-border operations within the European Union and within each Member State should be considered to be in a comparable legal and factual situation.
Pärast Euroopa Liidu tasandil ühtlustamist tuleks ELi-siseselt ja liikmesriikides aset leidvaid piiriüleseid tehinguid käsitada võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevatena.
In addition, the Commission would like to underline the fact that the Court of Justice stated that [123]: ‘as Community law stands at present, direct taxation falls within the competence of the Member States, although it is settled case law that they must exercise that competence consistently with Community law (see, in particular, Case C-391/97 Gschwind [1999] ECR I-5451, paragraph 20) and therefore avoid taking, in that context, any measures capable of constituting State aid incompatible with the common market.’
Peale selle soovib komisjon rõhutada, et Euroopa Kohus märkis, [123]„et ühenduse õiguse praeguses seisus kuulub otsene maksustamine liikmesriikide pädevusse, kuigi väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peavad nad seda pädevust teostama ühenduse õigust järgides (vt eriti 14. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-391/97: Gschwind, EKL 1999, lk I-5451, punkt 20) ja järelikult hoiduma sellega seonduvalt kõigist meetmetest, mis võivad kujutada endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi”.
Reaction to the comments on Article 65(1)(a) TFEU
Vastus märkustele ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punkti a kohta
As already pointed out before, it must be borne in mind that, although direct taxation falls within the competence of Member States, they must nonetheless exercise that competence consistently with EU law [124], including the provisions of the TFEU on State aid.
Nagu juba eespool rõhutatud, tuleb meeles pidada, et kuigi otsene maksustamine kuulub liikmesriikide pädevusse, peavad nad selle pädevuse kasutamisel sellegipoolest järgima ELi õigust, [124] sealhulgas ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid sätteid.
Article 65(1)(a) TFEU simply limits the scope of Article 63 TFEU and does not affect in any way the application of the Treaty rules on State aid, including those granting control powers to the Commission in that area.
ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punktiga a lihtsalt piiratakse ELi toimimise lepingu artikli 63 reguleerimisala ega mõjutata mingil viisil aluslepingus sisalduvate riigiabi eeskirjade kohaldamist, sealhulgas nende eeskirjade kohaldamist, mille alusel antakse komisjonile selles valdkonnas kontrollipädevus.
Moreover, Article 65 TFEU, as invoked by the Spanish authorities, must be read in conjunction with Article 63 TFEU, which prohibits restrictions on the movement of capital between Member States.
Pealegi tuleb Hispaania ametiasutuste osutatud ELi toimimise lepingu artiklit 65 lugeda koostoimes selle artikliga 63, millega keelatakse kapitali liikumise piirangud liikmesriikide vahel.
In fact, Article 65(1) TFEU provides that ‘the provisions of Article 63 shall be without prejudice to the right of Member States: (a) to apply the relevant provisions of their tax law which distinguish between taxpayers who are not in the same situation with regard to their place of residence or with regard to the place where their capital is invested’.
Õigupoolest sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 65 lõikes 1, et „artikli 63 sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust: a) kohaldada oma maksuseaduste vastavaid sätteid, mis eristavad maksumaksjaid nende elukoha või nende kapitali investeerimise koha põhjal”.
The possibility granted to Member States by Article 65(1)(a) TFEU of applying the relevant provisions of their tax legislation which distinguish between taxpayers according to their place of residence or the place where their capital is invested, has already been upheld by the Court.
Liikmesriikidele ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punktiga a antud võimalust kohaldada oma maksuseaduste vastavaid sätteid, mis eristavad maksumaksjaid nende elukoha või nende kapitali investeerimise koha põhjal, on Euroopa Kohus juba tunnustanud.
According to that case law, before the entry into force of Article 65(1)(a) TFEU, national tax provisions which established certain distinctions based, in particular, on the residence of taxpayers, could be compatible with EU law provided that they applied to situations which were not objectively comparable [125] or could be justified by overriding reasons in the general interest, in particular in relation to the cohesion of the tax system [126].
Selle kohtupraktika alusel võisid enne ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punkti a jõustumist riiklikud maksuseadused, mis sätestasid teatavaid erisusi, eelkõige maksumaksjate elukohast sõltuvalt, olla kooskõlas ühenduse õigusega, kui neid kohaldati objektiivselt erinevate olukordade suhtes [125] või kui need olid õigustatud ülekaaluka avaliku huviga, eelkõige maksueeskirjade ühtsusega [126].
In any case, objectives of a purely economic nature cannot constitute an overriding reason in the general interest justifying a restriction of a fundamental freedom guaranteed by the Treaty [127].
Igal juhul ei saa puhtalt majanduslikud eesmärgid olla ülekaalukat avalikku huvi pakkuvaks põhjuseks, mis õigustaks EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabaduse piiramist [127].
Also, as regards the period after the entry into force of Article 65(1)(a) TFEU, the Court has inquired into the possible presence of objectively comparable situations which could justify legislation restricting the free movement of capital.
ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punkti a jõustumisele järgnenud ajaperioodi puhul on kohus uurinud selliste objektiivselt võrreldavate olukordade võimalikku olemasolu, mis võiks kapitali vaba liikumist piiravat seadust põhjendada.
With reference to certain tax laws which had the effect of deterring taxpayers living in a Member State from investing their capital in companies established in another Member State and which also produced a restrictive effect in relation to companies established in other Member States in that they constituted an obstacle to their raising capital in the Member State concerned, the Court constantly held that such laws could not be justified by an objective difference in situation of such a kind as to justify a difference in tax treatment, in accordance with Article 65(1)(a) TFEU [128].
Seoses teatavate maksuseadustega, mis mõjutavad asjaomases liikmesriigis elavaid maksumaksjaid selliselt, et nad ei taha investeerida kapitali teises liikmesriigis asutatud äriühingutesse, ning millel on ka piirav mõju teises liikmesriigis asutatud äriühingutele, takistades neil oma kapitali suurendamist asjaomases liikmesriigis, on Euroopa Kohus alati olnud seisukohal, et selliseid seadusi ei saa õigustada olukorra sellise objektiivse erinevusega, mis põhjendaks erinevat maksustamislahendust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punktile a [128].
In any case, it must be borne in mind that Article 65(3) TFEU states specifically that the national provisions referred to by Article 65(1)(a) TFEU are not to constitute a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on the free movement of capital and payments [129].
Igal juhul tuleb meeles pidada, et ELi toimimise lepingu artikli 65 lõikes 3 sätestatakse konkreetselt, et artikli 65 lõike 1 punktis a osutatud riiklikud sätted ei tohi kujutada endast suvalise diskrimineerimise vahendit ega varjatud piirangut kapitali ja maksete vabale liikumisele [129].
In the light of the above, and in particular in view of the fact that there are no explicit legal obstacles in some of the non-EU countries to which the contested scheme applies, the Commission considers that, in the present case, domestic share acquisitions and share acquisitions of companies established in all other Member States, and in some of the non-EU countries where no explicit legal obstacles have been identified, are, for the reasons highlighted above, in an objective comparable situation, and that there are no overriding reasons of general interest which could justify different treatment of taxpayers with regard to the place where their capital is invested.
Eespool kirjeldatut silmas pidades ja eelkõige arvestades asjaolu, et mõnes ELi mittekuuluvas riigis, mille suhtes vaidlustatud kava kohaldatakse, puuduvad ilmsed õiguslikud takistused, leiab komisjon, et käesoleval juhul on kodumaistes äriühingutes osaluse omandamine ning kõikides teistes liikmesriikides ja mõnes ELi mittekuuluvas riigis, kus ei ole kindlaks tehtud ühtegi ilmset õiguslikku takistust, asutatud äriühingutes osaluse omandamine eespool märgitud põhjustel objektiivses võrreldavas olukorras ning ei ole ülekaalukat avalikku huvi pakkuvaid põhjusi, mis võiksid põhjendada maksumaksjate erinevat kohtlemist nende kapitali investeerimise koha põhjal.
Due to the fact that the scheme applies both within the EU (see the previous Decision) and to a number of situations outside the EU where no explicit legal obstacles have been identified, the Commission considers that the contested measure in its entirety, also to the extent that it applies to non-EU acquisitions, fulfils all the conditions laid down in Article 107(1) TFEU and should thus be regarded as State aid.
Kuna kava kohaldatakse nii ELis (vt eelmine otsus) kui ka mitme väljaspool ELi esineva olukorra suhtes (mille puhul ei ole kindlaks tehtud ühtegi ilmset õiguslikku takistust), leiab komisjon, et vaidlustatud meede vastab tervikuna ja ka ELi-väliste omandamiste suhtes kohaldatavas osas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele ning seda meedet tuleks seega käsitada riigiabina.
In line with the case law of the Court of Justice [130], the Commission would like to reiterate that the purpose of this Decision is not to establish the conditions which would make it possible for the Member State concerned to avoid the classification of the contested measure as State aid.
Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga [130] soovib komisjon veel kord kinnitada, et käesoleva otsuse eesmärk ei ole kehtestada tingimused, mis võimaldaksid asjaomastel liikmesriikidel vältida vaidlustatud meetme liigitamist riigiabiks.
This question should have been discussed by the Spanish authorities and the Commission, as part of the notification of the scheme at issue, before the scheme was put into effect.
Hispaania ametiasutused ja komisjon oleksid pidanud arutama seda küsimust kõnealusest kavast teatamisel enne kava jõustumist.
As stated in the opening Decision, the Commission considers that the aid scheme in question does not qualify for any of the derogations laid down in Article 107(2) and (3) TFEU.
Nagu märgitud menetluse algatamise otsuses, leiab komisjon, et kõnealune abikava ei kuulu ühegi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi alla.
In the course of the procedure, the Spanish authorities and the 30 interested parties presented their arguments to demonstrate that the derogations provided for in Article 107(3)(c) TFEU would apply in the present case [131].
Menetluse käigus esitasid Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut oma väited, et tõendada, et käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ette nähtud erandeid [131].
The two parties considered that none of the provisions of Article 107(2) or Article 107(3) TFEU applied in the present case.
Kaks isikut leidsid, et käesoleval juhul ei ole kohaldatav ükski ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 säte.
The derogations in Article 107(2) TFEU, concerning aid of a social character granted to individual consumers, aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences and aid granted to certain areas of the Federal Republic of Germany, do not apply in this case.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.
Nor does the derogation provided for in Article 107(3)(a) apply, which authorises aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, because the measure is not conditional upon carrying out any type of activity in specific regions [132].
Samuti ei ole kohaldatav artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erand, millega lubatakse abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, kuna kõnealune meede ei sõltu mis tahes liiki tegevusest konkreetsetes piirkondades [132].
In the same way, the contested measure adopted in 2001 cannot be regarded as promoting the execution of a project of common European interest or remedying a serious disturbance in the economy of Spain, as provided for in Article 107(3)(b).
Samamoodi ei saa 2001. aastal vastu võetud vaidlustatud meedet käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud abina üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
Nor does it have as its object the promotion of culture and heritage conservation as provided for in Article 107(3)(d).
Samuti ei ole selle meetme eesmärk edendada kultuuri ja säilitada kultuuripärandit, nagu sätestatud artikli 107 lõike 3 punktis d.
Finally, the contested measure must be examined in the light of Article 107(3)(c), which provides for the authorisation of aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent that is contrary to the common interest.
Viimaks tuleb vaidlustatud meedet hinnata artikli 107 lõike 3 punkti c seisukohalt, mille kohaselt on abi lubatud anda teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
In this respect, it should first be noted that the contested measure does not fall under any of the frameworks or guidelines which define the conditions for considering certain types of aid compatible with the internal market.
Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et vaidlustatud meede ei jää ühegi sellise raamistiku ega suunise reguleerimisalasse, milles määratletakse tingimused teatavat liiki abi siseturuga kokkusobivuse kohta.
As regards the arguments raised by the Spanish authorities and by the 30 interested parties based on the State Aid Action Plan of 2005 [133], where they consider that certain measures can be compatible if they essentially respond to a market failure, the Commission observes that alleged general difficulties in carrying out cross-border mergers cannot be regarded as a market failure.
Seoses Hispaania ametiasutuste ja 30 huvitatud isiku poolt 2005. aasta riigiabi tegevuskava [133] põhjal esitatud väidetega, milles nad leiavad, et teatavad meetmed võivad olla siseturuga kokkusobivad, kui need on peamiselt ette nähtud turutõrke kaotamiseks, märgib komisjon, et väidetavaid üldisi probleeme piiriülestel ühinemistel ei saa käsitada turutõrkena.
Only where market forces would not in themselves be able to reach an efficient outcome measure – i.e. where not all potential gains from trade are realised measure – can a market failure be considered to exist.
Turutõrkega on tegemist juhul, kui turujõud üksi ei suuda saavutada tõhusat tulemust, st kui kaubandus ei anna kogu võimalikku kasumit.
The Commission does not dispute that the costs involved in some transactions may well be higher than those involved in other transactions.
Komisjon ei vaidle vastu, et mõne tehinguga seotud kulud võivad võrreldes teiste tehingutega seotud kuludega suuremad olla.
The same type of real-cost differences also arise when comparing different transactions within the same country as well as when comparing cross-border transactions, and the existence of these differences does not mean that inefficient market outcomes would arise.
Samasugused erinevused tegelikes kuludes ilmnevad ka siis, kui võrrelda erinevaid tehinguid sama riigi piires või piiriüleseid tehinguid, kusjuures selliste erinevuste olemasolu ei pruugi tähendada ebatõhusaid tulemusi turul.
The examples provided by the Spanish authorities of alleged increased costs for conducting international transactions compared with national transactions are all related to real costs of conducting transactions, which should be fully taken into account by market participants in order to achieve efficient outcomes.
Kõik Hispaania ametiasutuste esitatud näited rahvusvaheliste tehingute väidetavalt suuremate kulude kohta võrreldes riigisiseste tehingute kuludega on seotud tehingute sooritamise tegelike kuludega, mida turuosalised peaksid tõhusate tulemuste saavutamiseks täielikult arvesse võtma.
Moreover it should be recalled that, when assessing whether aid can be deemed compatible with the internal market, the Commission balances the positive impact of the measure in reaching an objective of common interest against its potentially negative side effects, such as distortion of trade and competition.
Samuti tuleks meelde tuletada, et abi kokkusobivuse hindamisel siseturuga võrdleb komisjon meetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel ja selle võimalikke kõrvalmõjusid, näiteks kaubanduse ja konkurentsi moonutamist.
The first two steps address the positive effects of the State aid and the third addresses the negative effects and resulting balancing of the positive and negative effects.
Kaks esimest astet käsitlevad riigiabi positiivset mõju ja kolmas negatiivset mõju ning positiivse ja negatiivse mõju tasakaalustamist.
The balancing test is based on three questions:
Tasakaalustatuse kriteerium põhineb kolmel küsimusel:
assessing whether the aid is aimed at a well-defined objective of common interest, (e.g. growth, employment, cohesion, environment, energy security);
kas abi on ette nähtud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks (nt majanduskasv, tööhõive, ühtekuuluvus, keskkond või energiajulgeolek);
assessing whether the aid is appropriate to deliver the objective of common interest, i.e. whether the proposed aid addresses the market failure or other objective.
kas abi on sobiv, et oleks võimalik saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk, st kas kavandatud abi on ette nähtud turutõrke kõrvaldamiseks või muu eesmärgi saavutamiseks.
This assessment requires checking whether:
Selle hindamisel peab kontrollima, kas:
there is an incentive effect, namely whether the aid changes the behaviour of undertakings;
kas abil on ergutav mõju, st kas abi muudab ettevõtjate käitumist;
the measure is proportionate, namely whether the same change in behaviour could be obtained with less aid;
kas abimeede on proportsionaalne, st kas vähesema abiga võiks saavutada samasuguse muutuse käitumises;
assessing whether the distortions of competition and effect on trade are limited, so that the overall balance is positive.
kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et kogumõju oleks positiivne.
Despite the alleged aim of fostering single-market integration, in the present case the objective pursued by the aid is not well defined as it goes beyond market integration, by promoting the expansion of Spanish companies in the European market in particular.
Vaatamata väidetavale eesmärgile tugevdada ühtse turu integratsiooni, ei ole käesoleval juhul abi eesmärk korralikult määratletud, kuna see ulatub turu integratsiooni eesmärgist kaugemale, edendades Hispaania äriühingute laienemist eelkõige Euroopa turul.