natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, it is true that SNCF undertook an operation termed under French law, according to the French authorities, a ‘partial contribution of assets’ (in reality of assets and liabilities).
Esmalt tegi SNCF toimingu, mille puhul Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on Prantsuse õiguse kohaselt tegemist nn varade (tegelikkuses varade ja kohustuste) osalise ülekandmisega.
However, even analysed in isolation, this operation could not be termed a ‘sale of assets to a third party’.
Siiski ei saa seda tehingut isegi eraldi analüüsituna liigitada varade müügiks kolmandale isikule.
It took place for a negative price of EUR 57 million and does not therefore constitute a sale (see section 3.2.2).
See toimus 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga ja seega ei ole tegemist müügiga (vt jaotis 3.2.2).
In addition, it relates not only to the assets, but also to the entire liabilities, with the exception of certain debts of Sernam SA to its parent company, SNCF.
Lisaks ei hõlma see üksnes varasid, vaid ka kõiki kohustisi, välja arvatud Sernam SA teatavad võlad emaettevõtjale SNCF.
It was therefore a transfer of Sernam SA in its entirety (assets and liabilities) and not a sale of the assets only (also see section 3.2.3.2).
Tegemist oli seega Sernam SA tervikuna ülekandmisega (varad ja kohustised), ning mitte üksnes varade müügiga (vt ka jaotis 3.2.3.2).
Finally, this transfer was made to a wholly-owned subsidiary, i.e. Sernam Xpress, an ad hoc entity intended to receive Sernam SA’s assets and liabilities for the sole purposes of itself being sold to Financière Sernam.
Ülekandmine toimus 100 % oma valduses olevale tütarettevõtjale, äriühingule Sernam Xpress, kes oli eriotstarbeline majandusüksus ning loodud selleks, et võtta üle Sernam SA varad ja kohustised ainsa eesmärgiga müüa need tagasi äriühingule Financière Sernam.
Therefore this contribution was not made to a third-party undertaking independent of SNCF.
Ülekandmine ei toimunud seega kolmandast isikust ja SNCFist sõltumatule ettevõtjale.
Secondly, the Sernam Xpress shares were sold to Financière Sernam, which does not constitute a sale of assets to a third party either, but a transfer of shares or share deal (and therefore a transfer of the undertaking in its entirety).
Teiseks müüdi Sernam Xpressi aktsiad äriühingule Financière Sernam, mille puhul ei olnud samuti tegemist varade müügiga kolmandale isikule, vaid aktsiate ülekandmisega või aktsiate müügiga (share deal) ning seega ettevõtja tervikuna ülekandmisega.
Consequently, none of the operations carried out by SNCF constitutes a sale of Sernam SA’s assets en bloc to a company that has no legal link with SNCF and the conditions set out in Article 3(2) of the Sernam 2 Decision were not observed.
Seega ei ole kummagi SNCFi tehingu puhul tegemist Sernam SA varade paketina müügiga äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud.
The transfer is not limited to the assets, but comprises Sernam SA in its entirety (assets and liabilities)
Ülekandmine ei piirdu varadega, vaid hõlmab äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised)
Recital 217 of the Sernam 2 Decision, cited at recital 89 of the present decision, establishes a clear distinction between a sale of assets, on the one hand, and a sale of Sernam SA in its entirety (assets and liabilities), on the other.
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217, mida on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 89, on selgelt eristatud varade müüki ja Sernam SA müüki tervikuna (varad ja kohustised).
This recital clearly shows that if the French authorities were to undertake a sale of Sernam SA in its entirety (assets and liabilities), as they intended at the time of the adoption of the Sernam 2 Decision, they were obliged to comply with the conditions set out in Article 3(1) of the Sernam 2 Decision.
Sellest põhjendusest nähtub selgelt, et kui Prantsusmaa ametiasutused pidid müüma Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised), nagu nad kavatsesid teha otsuse Sernam 2 vastuvõtmise ajal, siis oli neil kohustus täita otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimusi.
The result of the various transfer operations is that Financière Sernam, through its acquisition of Sernam Xpress, acquires Sernam SA’s assets and liabilities in their entirety at the time of the adoption of the Sernam 2 Decision, apart from the following exceptions: on the one hand, the assets were boosted by the injections of EUR 57 million in favour of Sernam SA and EUR 2 million in favour of Sernam Xpress (also see section 3.2.4 of the present decision) and, on the other hand, the liabilities were reduced by the amount of the equity loan contracted by the company Sernam SA with the SNCF group, a liability relating to the cancellation of the ‘IBM-GPS’ contract, and the amount of the obligation to repay the incompatible aid amounting to EUR 41 million.
Eri ülekandetoimingute tulemuseks on see, et Financière Sernam omandas Sernam 2 otsuse vastuvõtmisel Sernam Xpressi omandades Sernam SA varad ja kohustised tervikuna, välja arvatud järgmised erandid: ühest küljest suurenesid varad 57 miljoni eurot Sernam SA kasuks ja 2 miljoni eurot Sernam Xpressi kasuks (vt ka käesoleva otsuse jaotis 3.2.4) ning teisest küljest vähenesid kohustised omakapitalilaenu võrra, mida äriühing Sernam SA oli saanud kontsernilt SNCF, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenevate kohustiste võrra ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise kohustuse võrra.
However, these marginal adjustments cannot hide the fact that the bulk of Sernam SA’s assets and liabilities were indeed transferred first to Sernam Xpress and then to Financière Sernam.
Need pidevad tasaarveldused ei saa olematuks teha asjaolu, et Sernam SA varad ja kohustiste põhiosa kanti esmalt üle Sernam Xpressile ja seejärel Financière Sernamile.
The transfer of the business is not therefore a sale of assets, but a sale of Sernam SA in its entirety (assets and liabilities), barring a few exceptions.
Tegevuse ülekandmine ei kujuta seega varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised) üleminekut, välja arvatud mõned erandid.
Consequently, and for this reason too, the conditions set out in Article 3(2) of the Sernam 2 Decision were not observed.
Ka sel põhjusel ei ole seega otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused täidetud.
The transfer is not limited to the assets owned by Sernam SA at the time of the Sernam 2 Decision, but were increased by EUR 59 million
Ülekandmine ei piirdunud nende varade müügiga, mida Sernam SA omas otsuse Sernam 2 tegemise ajal, vaid neile lisandus 59 miljonit eurot
The transfer of the business did not take place through a transparent and open procedure
Tegevuse ülekandmine ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel
The French authorities at first organised a transparent and open procedure.
Prantsusmaa ametiasutused korraldasid esmalt läbipaistva ja avatud menetluse.
However, at the end of this procedure, SNCF had not received any binding offer.
SNCF aga ei saanud selle menetluse kaudu ühtegi siduvat pakkumist.
Following the failure of the transparent and open procedure, the contract concerning the various operations for the transfer of Sernam SA’s business was concluded with Financière Sernam.
Pärast läbipaistva ja avatud menetluse ebaõnnestumist sõlmiti leping Sernam SA eri tehingute ülekandmise kohta äriühinguga Financière Sernam.
Since the latter did not participate as such and in an autonomous manner in the transparent and open procedure, the transfer of the business finally did not take place through a transparent and open procedure.
Kuna viimane ei osalenud iseseisvalt läbipaistvas ja avatud pakkumises, ei toimunud tegevuse ülekandmine läbipaistva ja avatud pakkumise teel.
For this reason too, the conditions set out in Article 3(2) of the Sernam 2 Decision were not observed.
Seetõttu ei ole täidetud ka otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused.
The ultimate purpose of a sale of assets was not observed
Täidetud ei ole varade müügi lõppeesmärk
Recital 217 of the Sernam 2 Decision explains the ultimate purpose of a sale of assets as follows:
Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217 on selgitatud varade müügi lõppeesmärki järgmiselt:
‘Sernam […] will cede its market shares to the independent acquiring party (which will de facto continue its activities with Sernam’s assets).’
„Sernam […] on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
The ultimate purpose of a sale of assets was therefore to cede market shares and Sernam SA’s assets, and to allow a third party to use these assets.
Varade müügi lõppeesmärk oli seega vabastada turuosad ja Sernam SA varad ning võimaldada kolmandal isikul neid varasid kasutada.
The sale of the assets therefore aimed to break off Sernam SA’s economic activity.
Varade müügi eesmärk oli seega katkestada Sernam SA majandustegevus.
However, in the present case, Sernam SA was acquired in its entirety by its management, regrouped in the future Financière Sernam.
Äriühingu Sernam SA oli tervikuna omandanud selle juhtkond ning see ühendati hiljem äriühinguks Financière Sernam.
The economic continuity is total; furthermore, the undertaking has been released from a significant part of its debt and received new capital amounting to EUR 59 million, of which EUR 57 million remains the economic responsibility of SNCF.
Seega on olemas täielik majanduslik järjepidevus, ettevõtja vabastati suurest võlast ning ta sai uusi rahalisi vahendeid 59 miljoni euro ulatuses, millest 57 miljonit jäävad majanduslikult SNCFile.
Consequently, apart from the fact that the operation put in place does not comply with the conditions set out in Article 3(2) of the Sernam 2 Decision, it does not allow the objectives pursued by this decision to be attained either.
Seetõttu lisaks asjaolule, et rakendatud tehingu puhul ei täidetud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 tingimused, ei võimalda see ka saavutada kõnealuse otsusega taotletud eesmärke.
On the contrary, it leads to strengthening of the economic entity which is liable to increase the distortions of competition that the measures imposed by the decision aimed precisely to allay.
See viib hoopiski majandusliku üksuse tugevdamiseni, mis võib veelgi süvendada konkurentsimoonutusi, mida püüti otsuses sätestatud meetmetega leevendada.
The arguments presented by France do not allow compliance with Article 3(2) of the Sernam 2 Decision to be shown
Prantsusmaa esitatud argumendid ei võimalda tõendada otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 täitmist
France’s argument that the operations taken as a whole are equivalent to a sale of assets en bloc cannot be accepted.
Prantsusmaa väidet, mille kohaselt on tehtud tehingud täies ulatuses samaväärsed varade müügina paketina müügina, ei saa heaks kiita.
In fact, through its nature, the first characteristic of a sale of assets en bloc is that it is not based on a sale of shares.
Tegelikult on varade paketina müügi esmaseks iseloomustavaks jooneks see, et see ei põhine aktsiate müügil.
Consequently, the Commission cannot accept the argument that several different legal instruments (partial contribution of assets and liabilities, then share deal) are equivalent to a given legal instrument (sale of assets) since one of the legal instruments actually implemented is the negation of the legal instrument sought.
Seega ei saa komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt mitu eri õigustoimingut (varade ja kohustiste osaline ülekandmine, seejärel aktsiate müük ehk share deal) on samaväärsed vastava õigustoiminguga (varade müük), kuna üks tegelikult rakendatud õigustoimingutest vastandub uuritud õigustoimingule.
Likewise, the argument that a direct sale of Sernam SA’s assets to Financière Sernam is not possible under French law cannot be accepted.
Samuti ei saa õigeks tunnistada väidet, mille kohaselt Sernam SA varade müümine otse äriühingule Financière Sernam ei ole Prantsuse õiguse kohaselt võimalik.
Firstly, it should be recalled that the Sernam 2 Decision left France two alternative means of implementing this decision.
Esmalt tuleb meelde tuletada, et otsus Sernam 2 jättis Prantsusmaale selle täitmiseks kaks võimalust.
Assuming that the sale of the assets proved inapplicable, the French authorities could always implement the decision by following the possibility provided for by Article 3(1) of the Sernam 2 Decision (confining of Sernam SA’s own activities to carrying mail by railway, with the road transport subcontracted).
Eeldades, et varasid ei olnud võimalik müüa, oli Prantsusmaa ametiasutustel siiski võimalus otsus rakendada, järgides otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 1 ette nähtud võimalust (piirata Sernam SA tegevust üksnes kiirsaadetiste lähetamisega raudtee kaudu, teostada maanteevedu allhanke korras).
Secondly, if the third-party creditors were really opposed to a sale at a negative price, Sernam SA could have been the subject of a collective procedure, which means that the sale of assets could have taken place under this procedure.
Teiseks, kui kolmandast isikust võlausaldajad olid tõepoolest vastu negatiivse hinnaga müügile, siis oleks Sernam SA võinud korraldada kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse, mille raames võinuks toimuda varade müük.
Finally, if the French authorities were experiencing difficulties in implementing the Sernam 2 Decision, they should have recontacted the Commission to find a solution, in agreement with it, concerning other arrangements pursuant to the principle of sincere cooperation provided for in Article 4(3) of the Treaty on European Union (TEU).
Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskuseid otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad pidanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduse osas.
Although the French authorities did visit the Commission on 24 November 2004 and wrote to it officially on 21 December 2004 to inform it of the choice to sell the assets en bloc, without describing the key components, it should be stressed that at no time did France notify the Commission of any changes to the restructuring plan conditionally approved by the latter in the Sernam 2 Decision.
Kuna Prantsusmaa ametiasutused külastasid komisjoni 24. novembril 2004 ning saatsid 21. detsembril 2004 talle ametliku kirja, milles teavitasid varade müügist paketina, jätmata aga esitamata peamised asjaolud, siis tuleb toonitada, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni selle ümberkorraldamiskava muudatusest, mille komisjon oli Sernam 2 otsuses heaks kiitnud.
On the other hand, section 3.2.3 of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [28] confirms that a Member State may not deviate from the restructuring plan without notifying and obtaining the prior approval of the Commission.
Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste [28] jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et liikmesriik ei või ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevalt nõusolekut saamata.
The Commission never gave its approval to the transfer of Sernam SA’s activities to Financière Sernam, implemented by France.
Komisjon ei ole seega kunagi andnud oma nõusolekut Sernam SA tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam, mida Prantsusmaa tegi.
Conclusion: France failed to comply with Article 3 of the Sernam 2 Decision and misused the aid of EUR 503 million
Järeldus: Prantsusmaa ei järginud otsuse Sernam 2 artiklit 3 ning kuritarvitas 503 miljoni euro suurust abi
In conclusion, in the Commission’s opinion, Article 3 of the Sernam 2 Decision was not respected.
Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et otsuse Sernam 2 artiklit 3 ei järgitud.
Consequently, the restructuring aid of EUR 503 million conditionally authorised by the Sernam 2 Decision was improperly used.
Seega kuritarvitati 503 miljoni euro suurust ümberkorraldamisabi, mida lubati otsusega Sernam 2 teatavatel tingimustel.
The aid of EUR 503 million is incompatible with the internal market
503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga
Since the aid of EUR 503 million was used by the recipient in breach of the Sernam 2 Decision, it is not compatible with the internal market on the basis of this decision.
Kuna abisaaja kasutas 503 miljoni euro suurust abi, rikkudes otsust Sernam 2, siis ei sobi see kõnealuse otsuse põhjal kokku siseturuga.
According to the Court of Justice case-law, it is for the Member State to invoke the reasons for compatibility of aid.
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga.
Since France has not invoked any reason for compatibility, the Commission concludes that the aid of EUR 503 million is incompatible with the internal market and must be recovered, together with interest from the date on which it was made available.
Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud abi kokkusobivuse põhjendusi, siis järeldab komisjon, et 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga ning see tuleb tagasi nõuda, lisades sellele alates vahendite käsutusse andmise päevast kogunenud intressi.
This recovery must be made from Financière Sernam and its subsidiaries, and notably Sernam Services and Aster, which are currently continuing the economic activity which received the aid, previously engaged in by Sernam SA (now wound up) and then by Sernam Xpress (the assets and liabilities of which were absorbed by Financière Sernam following a transfer of all assets and liabilities).
Abi tuleb tagasi nõuda nii äriühingult Financière Sernam kui ka tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Financière Sernami majandustegevust, mida varem teostas Sernam SA (tänaseks likvideeritud) ning seejärel Sernam Xpress (kelle vara võttis Financière Sernam üle vara täieliku ülekandmise kaudu).
In fact, it is appropriate to consider, firstly, that Sernam Xpress took over all the assets and a portion of the liabilities from Sernam SA following a transaction which took place within the group.
Tegelikult on põhjust arvata, et esmalt võttis Sernam Xpress kontsernisisest tehingu kaudu üle kõik Sernam SA vara ja osa kohustistest.
Sernam Xpress therefore continued the economic activity of Sernam SA (also see the detailed account in section 3.3).
Sernam Xpress jätkab seega Sernam SA majandustegevust (vt ka üksikasjalik teave jaotises 3.3).
Then, on account of the transfer of all assets and liabilities, Financière Sernam is the legal successor to Sernam Xpress.
Seejärel sai vara täieliku ülekandmise tõttu Financière Sernamist äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane.
Finally, Financière Sernam and its subsidiaries, and notably Sernam Service and Aster, are continuing the business of Sernam SA and Sernam Xpress and therefore continuing to benefit from the aid of EUR 503 million initially granted to Sernam SA.
Pärast seda jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning said seega jätkuvalt kasu esialgselt äriühingule Sernam SA antud 503 miljoni euro suurusest abist.
THE RECOVERY OF THE AID OF EUR 41 MILLION
41 MILJONI EURO SUURUSE ABI TAGASINÕUDMINE
The State aid of EUR 41 million which was to be recovered by France from its recipient under the Sernam 2 Decision has been entered in the liabilities of the liquidation account of the company Sernam SA.
41 miljoni euro suurune abi, mida Prantsusmaa pidi otsuse Sernam 2 abisaajalt tagasi nõudma, kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.
The French authorities consider that pursuant to Article 4 of the Sernam 2 Decision, the transfer of the activities of Sernam SA to Financière Sernam through a procedure that they term transparent and open has the consequence of confining the recovery obligation to the company Sernam SA only.
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastavalt otsuse Sernam 2 artiklile 4 oleks pidanud selle asjaolu tõttu, et Sernam SA tegevus kanti äriühingule Financière Sernam üle nende arvates läbipaistva ja avatud menetluse teel, tagasinõudmise kohustusega hõlmama üksnes äriühingu Sernam SA.
Article 4 of the Sernam 2 Decision is worded as follows:
Otsuse Sernam 2 artikkel 4 on sõnastatud järgmiselt: „Sernam’i osaline või terviklik müük peab toimuma turuhinnaga ning läbipaistva ja kõikidele tema konkurentidele avatud menetluse teel.
‘Any partial or full sale of Sernam shall be effected at market price and through a transparent procedure that is open to all its competitors. Under these conditions, the Sernam company shall, if it continues to exist, be responsible for paying back the aid of EUR 41 million.’
Nendel tingimustel tuleb 41 miljoni euro suurune abi äriühingul Sernam tagastada, kui see veel eksisteerib.”
Article 4 draws a distinction according to whether or not there has been an interruption of Sernam’s economic activity.
Artiklis 4 eristatakse seega Sernam majandustegevuse jätkamist ja katkemist.
In the case of the disappearance of this activity, recovery is not necessary from the parties who have acquired the assets at market price through a transparent and open procedure.
Tegevuse kadumise korral ei nõuta tagasimaksmist neilt, kes omandasid varad turuhinnaga läbipaistva ja avatud menetluse teel.
The Commission notes moreover that in their case-law, the Court of Justice and the General Court attach decisive importance to these same factors.
Komisjon märgib lisaks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus peavad oma kohtupraktikas neid tegureid määravaks.
The SMI judgment [29] draws a distinction between two hypotheses in the case of the sale of the activities for which aid has been received, i.e. the sale of the shares of the undertaking, following which the undertaking that has benefited from aid retains its legal personality (share deal), and the sale of all or part of the assets of the undertaking to another undertaking, following which the assisted economic activity is no longer carried out by the same legal person (asset deal).
SMI kohtuotsuses [29] eristatakse abi saanud tegevuse müügi korral kaht võimalust, st äriühingu aktsiate müük, mille järel abi saanud ettevõtja säilitab oma juriidilise isiku staatuse (share deal), ning äriühingu varade osalist või täielikku müüki teisele äriühingule, pärast mida toetatud majandustegevust ei teosta enam sama juriidiline isik (asset deal).
As regards the share deal, the Court of Justice ruled that [30]:
Aktsiate müügi ehk share deal’i kohta otsustas Euroopa Kohus järgmist [30]:
‘[…] where an undertaking that has benefited from unlawful State aid is bought at the market price, that is to say at the highest price which a private investor acting under normal competitive conditions was ready to pay for that company in the situation it was in, in particular after having enjoyed State aid, the aid element was assessed at the market price and included in the purchase price.
„[…] kui äriühing, mis on saanud ebaseaduslikku riigiabi, müüakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida erainvestor on valmis maksma tavaliste konkurentsitingimuste korral niisuguses olukorras oleva ettevõtte eest, nimelt pärast riigiabi saamist, siis sellisel juhul on abi osa hinnatud turuhinna kohaselt ja arvesse võetud ostuhinnas.
In such circumstances, the buyer cannot be regarded as having benefited from an advantage in relation to other market operators (see, to that effect, Case 305/89 Italy v Commission [1991] ECR I-1603, paragraph 40).
Sellistel tingimustel ei saa ostjat pidada võrreldes teiste turuosalistega eelise saanuks (vt selle kohta 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas Banks: C–390/98, EKL 2001 lk I–6117, punkt 77).
In the present case, the undertaking to which unlawful State aid was granted retains its legal personality and continues to carry out, for its own account, the activities subsidised by the State aid.
Antud juhul säilitab äriühing, kellele ebaseaduslikku riigiabi on antud, oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist.