natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As the comparison of the 16 Länder submitted by Germany shows, everywhere except in the ZT’s area the undertakings that run their plants in three shifts achieve this by running them at the weekend too and, if necessary, by transferring material to other Länder.
Vastavalt Saksamaa esitatud 16 liidumaa võrdlusele suudetakse seda kõikjal väljaspool ZT tegevuspiirkonda tagada selliselt, et käitised töötavad kolmes vahetuses ning nädalavahetusel ja vajaduse korral viiakse materjal teistesse liidumaadesse.
In other words, the obligation to maintain an epidemic reserve does not give rise to any extra costs, as the epidemic reserve can be covered by the operationally available spare capacity.
See tähendab, et epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmise kohustus ei põhjusta lisakulusid, sest selleks saab kasutada olemasolevat vaba tootmisvõimsust.
Even if extra costs were to arise, they would have to be passed on to farmers and slaughterhouses.
Isegi kui lisakulud tekiksid, tuleks need edasi suunata põllumajandustootjatele ja tapamajadele.
Coping with increased use of material in an epidemic is part of the cost that is inherent in the operation of a plant for the disposal of category 1 and 2 material.
Epideemia tõttu suurenenud materjalikogusega toimetuleku kulud on osa 1. ja 2. kategooria materjali kõrvaldamisega tegelevate käitiste tavapärastest tegevuskuludest.
The fact that the owners, i.e. the regional and local authorities, oblige the undertakings that they own to maintain an epidemic reserve by an official act is irrelevant.
Asjaolu, et omanikud, st kohalikud omavalitsusüksused, kohustavad ametliku dokumendiga enda omanduses olevaid äriühinguid hoidma epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsust, ei ole oluline.
Maintaining the epidemic reserve cannot be deemed to be a service of general economic interest for two reasons.
Epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmist ei saa üldist majandushuvi pakkuva teenusena käsitada kahel põhjusel.
If the spare capacity that is operationally available — without extra cost — is not sufficient to cover the prescribed epidemic reserve so that the obligation to maintain the epidemic reserve gives rise to additional investment costs, the polluter pays principle requires that those costs must be covered by the fees charged.
Kui olemasolevast vabast tootmisvõimsusest (mis ei põhjusta lisakulusid) ei piisa kohutusliku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse tagamiseks ja sellise vaba tootmisvõimsuse hoidmise kohustus põhjustab täiendavaid investeerimiskulusid, tuleb „saastaja maksab” põhimõtte kohaselt kõnealused kulud katta teenustasudest või muudest tasudest.
This is no different to the arguments relating to the disposal of other waste (see recitals 156 to 185 above for detail).
See ei erine muude jäätmete kõrvaldamise kohta esitatud väidetest (vt selle kohta põhjalikult eespool esitatud põhjendused 156–185).
If the spare capacity maintained is higher than actually required in the event of an epidemic, there is no public interest in maintaining that excess spare capacity.
Kui olemasolev vaba tootmisvõimsus on tegelikult epideemia puhuks vajalikust suurem, puudub sellise ülemäärase vaba tootmisvõimsuse hoidmiseks üldine huvi.
This was a question of the political responsibility of the regional and local authorities, not a question of aid law [49].
Tegemist on kohalike omavalitsusüksuste poliitilise vastutuse, mitte riigiabiõiguse küsimusega [49].
This argument cannot be accepted, since quite unnecessary capacity is unlikely to serve the public interest.
Selle väitega ei saa nõustuda, sest nõutav tootmisvõimsus ei ole tegelikult üldse ette nähtud avaliku huvi teenimiseks.
As examined more fully in section 9.3, in the case of the ZT the prescribed epidemic reserve can be covered by the operationally available spare capacity and compensation payments cannot be justified in any way.
Nagu punktis 9.3 täpsemalt selgitatakse, saab ZT puhul kasutada epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsusena olemasolevat vaba tootmisvõimsust ja hüvitise maksmine ei ole seega mingil juhul põhjendatud.
For these reasons the Commission considers that the obligation to maintain an epidemic reserve cannot be deemed a service of general economic interest.
Neil põhjustel leiab komisjon, et epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmise kohustust ei saa käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena.
Alternatively the Commission considers that it does not provide any justification for the annual contributions as State compensation.
Teise võimalusena leiab komisjon, et see ei õigusta mingil juhul iga-aastaste tasude maksmist riiklike hüvitistena.
Disposal of category 3 material
kategooria materjali kõrvaldamine
As the ZT is not entrusted not with the disposal of category 3 material, it cannot be classed as a service of general economic interest for that reason alone.
Kuna ZT-le ei ole 3. kategooria materjali kõrvaldamist ülesandeks tehtud, on selle käsitamine üldist majandushuvi pakkuva teenusena juba ainuüksi sel põhjusel välistatud.
In any case it cannot be classed as such for the reasons set out in section 9.1.1.
Lisaks ei saa seda sellisena käsitada punktis 9.1.1 esitatud põhjustel.
The first Altmark criterion is therefore not met in the present case.
Käesolevas asjas ei ole Altmarki esimene kriteerium seega täidetud.
The following considerations regarding the second to fourth Altmark criteria are therefore merely set out in the alternative.
Seepärast on järgnevad teist kuni neljandat Altmarki kriteeriumi käsitlevad põhjendused esitatud vaid teise võimalusena.
The second Altmark criterion requires that the parameters on the basis of which compensation is calculated should be drawn up objectively and transparently in advance.
Teise Altmarki kriteeriumi kohaselt peavad hüvitise arvutamise parameetrid olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud.
Therefore if a Member State compensates an undertaking for losses without the parameters having been laid down in advance, this constitutes an advantage within the meaning of Article 107(1) TFEU,
Seepärast on juhul, kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale kahjumi, ilma et parameetrid oleks eelnevalt kindlaks määratud, tegemist soodustusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
In the present case a distinction must be made between the period from 1979 to 2008 and the period from 2009 to 2012.
Käesolevas asjas tuleb eristada ajavahemikke 1979–2008 ja 2009–2012.
Period from 1979 to 2008
Ajavahemik 1979–2008
The Verbandsordnung adopted on 28 October 1994 allowed the ZT to cover all losses incurred in the course of the financial year by the annual contribution.
ZT võis 28. oktoobril 1994 vastuvõetud põhikirja kohaselt katta kogu majandusaasta kahjumi iga-aastastest tasudest.
However, as Germany has stated, the annual contributions were intended to finance the costs that the ZT incurred by maintaining the epidemic reserve.
Saksamaa sõnul tuli aga iga-aastastest tasudest rahastada epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimuse hoidmise kulud.
In the 1994 Verbandsordnung, however, there are no indications as to the size of the epidemic reserve that the ZT was to maintain or as to the parameters for calculating the costs of the reserve.
aasta põhikirjas on ZT epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse suurus ja sellega seotud kulude arvutamiseks vajalikud parameetrid siiski kindlaks määramata.
The loss incurred is not an objective indicator of the cost of the epidemic reserve, as the size of the loss depends on a large number of factors that have nothing to do with the cost of the epidemic reserve.
Tekkinud kahjum ei ole epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse kulude objektiivne mõõdupuu, sest kahjumi suurus sõltub paljudest asjaoludest, mis ei ole epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse kuludega kuidagi seotud.
Thus no objective and transparent method was laid down in advance that might have made it possible to calculate the cost of the epidemic reserve.
Epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse kulude arvutamiseks puudus niisiis eelnevalt kindlaks määratud objektiivne ja läbipaistev meetod.
The second Altmark criterion is therefore not met for the period from 1979 to 2008.
Teine Altmarki kriteerium ei olnud seega ajavahemikul 1979–2008 täidetud.
Period from 2009 to 2012
Ajavahemik 2009–2012
Under § 9(2) and § 10(4) the costs of the epidemic reserve and hence the size of the annual contribution has to be set before the beginning of the financial year through the budget statute.
§ 9 lõike 2 ja § 10 lõike 4 kohaselt tuleb epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse kulud ja seega iga-aastaste tasude suurus määrata kindlaks enne majandusaasta algust eelarveprojektis.
In § 10(5) of the new Verbandsordnung rules were introduced for calculating the cost of the epidemic reserve.
Uue põhikirja § 10 lõikes 5 on sätestatud epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse kulude arvutamise eeskirjad.
In line with the Fraunhofer study, a proportion of the total capacity costs are allocated to the prescribed epidemic reserve.
Fraunhoferi hinnangu kohaselt eraldatakse proportsionaalne osa tootmisvõimuse kogukuludest epideemiaks ettenähtud vabale tootmisvõimsusele.
The Verbandsordnung and the annual budget statutes set out the parameters needed to calculate the costs.
Põhikirjas ja iga-aastases eelarveprojektis määratakse kindlaks kuluarvestuseks vajalikud parameetrid.
The Commission has checked that the parameters are objective and reasonable and the calculation method is set out unequivocally and transparently.
Komisjon tegi kindlaks, et parameetrite puhul on tegemist objektiivselt kontrollitavate andmetega ning arvutusmeetod on üheselt mõistetav ja läbipaistev.
For the years from 2010 the annual contributions are therefore determined in advance on the basis of objective and transparent parameters.
aastast alates põhinevad iga-aastased tasud seega eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud parameetritel.
For the year 2009, on the other hand, the rules for calculating the cost, the budget statute and the size of the annual contribution were fixed retroactively and not in advance.
aasta puhul määrati seevastu kulude arvutamise eeskirjad, eelarveprojekt ja tasude suurus kindlaks tagasiulatuvalt, mitte eelnevalt.
The second Altmark criterion is therefore not met for the year 2009.
Teine Altmarki kriteerium ei ole seega 2009. aasta puhul mingil juhul täidetud.
The third Altmark criterion requires that the compensation should not exceed what is necessary to cover, wholly or partially, the costs of fulfilling public service obligations taking account of the income obtained and an appropriate profit from the fulfilment of these obligations.
Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit selle kohustuse täitmise eest.
In calculating the cost of fulfilling the public service obligation, the Commission applies the net-avoided-cost method [50].
Komisjon kasutab avaliku teenindamise kohustuse täitmise kulude arvutamiseks kulude netokokkuhoiu meetodit [50].
The net costs that are necessary or ought to be necessary to fulfil the obligation to provide public services are calculated as the difference between the net costs of the service provider arising from fulfilment of the public service obligation and the service provider’s net costs without that obligation.
Selle meetodi kohaselt arvutatakse avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikud või eeldatavalt vajalikud kulud kui avaliku teenuse pakkumise kohustusega teenusepakkuja netokulude ja sama, kuid ilma nimetatud kohustuseta teenusepakkuja netokulude või kasumi vahe.
Particular care has to be taken to ensure that the costs or revenue that the service provider would not bear or earn if there were no public service obligation are correctly evaluated.
Õigesti tuleb hinnata teenusepakkuja eeldatavat kulude kokkuhoidu ja eeldatavalt saamata jäävaid tulusid avaliku teenuse pakkumise kohustuse puudumisel.
In calculating the net costs, the advantage to the provider of the service of general economic interest should be examined, if possible including immaterial advantages [51].
Netokulude arvutamisel tuleks hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja saadavaid toetusi, sealhulgas niivõrd kui võimalik ka immateriaalseid toetusi [51].
Under § 10(2) of the Verbandsordnung of 2 February 2010 the size of the epidemic reserve to be maintained from 2009 is set at 7110 tonnes, which are to be processed within a period of six weeks.
2. veebruari 2010. aasta põhikirja § 10 lõike 2 kohaselt on epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsus 2009. aastast alates 7110 tonni, mis tuleb töödelda kuue nädala jooksul.
In terms of tonnes per week, the ZT therefore has to take steps to ensure that in the event of an epidemic 1185 tonnes a week over and above the normal quantities can be processed over a period of six weeks [52].
ZT peab seega võtma meetmeid selle tagamiseks, et epideemia korral töödeldakse kuue nädala jooksul lisaks tavakogusele 1185 tonni nädalas [52].
Germany argues that the annual contributions compensate for the net costs that the ZT incurs by maintaining the epidemic reserve.
Saksamaa väitel hüvitatakse iga-aastastest tasudest ZT netokulud, mis tulenevad epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmisest.
Although the Verbandsordnung only contained an explicit obligation to maintain an epidemic reserve since it was amended on 2 February 2010, the ZT kept an epidemic reserve before that and had to bear the costs that this entailed.
Kuigi epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmise kohustus sätestati põhikirjas sõnaselgelt alles pärast selle muutmist 2. veebruaril 2010, oli ZT-l ka varem selline epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsus ja ta pidi kandma sellega seotud kulud.
In particular, under the rules on charges in Rhineland-Palatinate the ZT was not able to include these costs in the charges for the disposal of category 1 and 2 material.
Eelkõige vastavalt Rheinland-Pfalzi teenustasu võtmise eeskirjadele ei saanud ZT neid kulusid 1. ja 2. kategooria materjali kõrvaldamise teenustasudes arvesse võtta.
Relying on the Fraunhofer study, Germany calculates the costs of the epidemic reserve as roughly half of the entire costs of the facilities, since the utilisation rate of the technically possible capacity of the facilities during the week — i.e. in 5-day 3-shift operation — is less than 50 %.
Fraunhoferi hinnangul põhinevate Saksamaa arvutuste kohaselt moodustasid epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse netokulud ajavahemikul 2002–2009 ligikaudu poole käitiste kogukuludest, sest käitiste tehniliselt võimalik kogutootmisvõimsuse rakendusaste (viiepäevase kolmes vahetuses töö korral) oli alla 50 % nädalas.
The Commission will show in the following paragraphs that contrary to Germany’s calculations, the ZT did not incur any net costs as a result of maintaining an epidemic reserve of the prescribed size.
Komisjon tõendab järgnevates punktides, et erinevalt Saksamaa arvutustest ei kandnud ZT kindlaksmääratud suuruses epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse hoidmise tõttu netokulusid.
The costs cited by Germany comprise the cost of the operationally available spare capacity, which have to be covered by charges, and the cost of spare capacity resulting from the under-utilisation of the plants.
Saksamaa viidatud kulud koosnevad esiteks olemasoleva vaba tootmisvõimsuse kuludest, mis kaetakse teenustasudest ja muudest tasudest, ja teiseks käitiste alarakendusest tuleneva vaba tootmisvõimsuse kuludest.
Coverage of the prescribed epidemic reserve by the ZT’s unused operational capacity
Kohustusliku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse katmine ZT olemasoleva vaba tootmisvõimsuse arvelt
The 1991 Böckenhoff report examined for the first time whether a larger disposal plant needed to be built in order to ensure sufficient capacity in the event of an epidemic.
aasta Böckenhoffi hinnangus uuriti esimest korda vajadust ehitada tavapärase äritegevuse jaoks ettenähtust suurem jäätmete kõrvaldamise käitis, et tagada epideemia puhuks piisav tootmisvõimsus.
It came to the opposite conclusion, since in normal operation the disposal plant runs in 5-day 2-shift operation and the operational spare capacity of the third shift was considered to be an adequate epidemic reserve.
Hinnangus jõuti eitavale seisukohale, sest jäätmete kõrvaldamise käitis töötab tavapäraselt viis päeva nädalas kahes vahetuses ja kolmandast vahetusest tulenev ettevõtte vaba tootmisvõimsus on hinnangu kohaselt epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse tagamiseks piisav.
In the course of time many disposal undertakings have gone over to partial use of the third shift, even in normal operation, or to running one or two shifts on Saturdays at times when there are peaks in the quantities for disposal.
Paljud jäätmekäitlejad on aja jooksul üle läinud kolmanda vahetuse osalisele kasutamisele ka tavapärase äritegevuse käigus või laupäeviti ühes-kahes vahetuses töötamisele ajal, mil kõrvaldatava materjali kogused on kõige suuremad.
This means that there is better capacity utilisation in normal operation and greater use will have to be made of the available spare capacity at the weekend in the event of an epidemic.
See tähendab, et tavapärases äritegevuses rakendatakse tootmisvõimsust rohkem ja epideemia korral tuleb ulatuslikumalt kasutada nädalavahetustel olemasolevat vaba tootmisvõimsust.
However, detailed calculations for various scenarios in more recent technical literature [53] have confirmed the basic findings of the Böckenhoff report that no additional investment in spare capacity is necessary to combat epidemics, but rather that the available spare capacity in the shape of the third shift during the week and shifts at the weekend are sufficient for the disposal of the extra animal carcases resulting from an epidemic.
Uuemas erialakirjanduses [53] kinnitatakse eri stsenaariumidel põhinevatele üksikasjalikele arvutustele tuginedes Böckenhoffi hinnangu peamist järeldust, et epideemiatega võitlemiseks ei ole vaja teha täiendavaid investeeringuid vabasse tootmisvõimsusesse, vaid epideemia tõttu tekkivate täiendavate loomsete jäätmete kõrvaldamiseks piisab olemasolevast vabast tootmisvõimsusest, st kolmandast vahetusest tööpäevadel ja nädalavahetuste vahetustest.
Account is taken here of the higher utilisation of capacity in normal operation.
Seejuures võetakse arvesse kõrgemat tootmisvõimsuse rakendusastet tavapärase äritegevuse korral.
The epidemic events considered are mostly locally limited and short-term outbreaks of classic swine fever (CSF) or foot-and-mouth disease (FMD).
Stsenaariumid käsitlevad enamasti sigade klassikalise katku ning suu- ja sõrataudi lühiajalisi kohaliku ulatusega puhanguid.
The epidemic reserve laid down in the Verbandsordnung of 2 February 2010, amounting to 1185 tonnes a week, which the ZT has to make available over a period of six weeks in the event of an epidemic is geared to locally limited outbreaks of CSF and FMD.
2. veebruari 2010. aasta põhikirjas sätestatud epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsus kuni 1185 tonni nädalas, mille ZT peab epideemia korral kuue nädala jooksul tagama, põhineb samuti sigade klassikalise katku ning suu- ja sõrataudi kohaliku ulatusega puhangutel.
The size of the epidemic reserve is based on the ISPA-RP study, which shows that the extra quantities of animal carcases to be expected in the event of short-term epidemics in the area covered by the association lie in this order of magnitude.
Kõnealuse vaba tootmisvõimsuse suurus põhineb ISPA-RP hinnangul, mille kohaselt on lühiajalise epideemiapuhangu korral loomsete jäätmete täiendav kogus ühingu tegevuspiirkonnas selles suurusjärgus.
The specified epidemic reserve of 1185 t/week stands alongside unused capacity of 2819 t/week available for the required period of six weeks. The unused capacity actually available is considerably more than twice as high as that required. As the table below shows, the ZT can cover the prescribed epidemic reserve with the operational spare capacity available in the short term at nights and at weekends — as in the other Länder.
Nagu järgnevast tabelist nähtub, saab ka ZT katta kohustusliku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse ettevõtte vaba tootmisvõimsuse arvelt, töötades lühiajaliselt öösiti ja nädalavahetustel, nagu tehakse teistes liidumaades.
The operational spare capacity of 2376 tonnes a week available in 3-shift 7-day operation for a duration of six weeks is roughly double the prescribed epidemic reserve of 1185 tonnes a week.
Ettevõtte vaba tootmisvõimsus 2376 tonni nädalas, mis saavutatakse, kui töötada kuue nädala jooksul seitse päeva nädalas kolmes vahetuses, on kohustuslikust epideemiaks ettenähtud vabast tootmisvõimsusest (1185 tonni nädalas) ligikaudu kaks korda suurem.
Even assuming that plant capacity is not fully utilised in 3-shift 7-day operation or is not used continuously for 7 days, sufficient operational spare capacity is available to ensure the required epidemic reserve.
Isegi kui eeldada, et käitiste tootmisvõimsust ei kasutata seitse päeva nädalas kolmes vahetuses töötades täielikult ära või ei tehta seda seitsme päeva jooksul pidevalt, on ettevõtte vaba tootmisvõimsus kohustusliku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse tagamiseks piisav.
As the comparison of the prescribed epidemic reserve of 1185 tonnes a week with the spare capacity available in the ZT’s plant according to the ISPA-RP-study [54], the ZT has sufficient operational spare capacity in the night and at the weekend:
Võrreldes kohustuslikku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsust (1185 tonni nädalas) ISPA-RP hinnangu [54] kohaselt ZT käitises olemasoleva vaba tootmisvõimsusega, on ZT-l ööde ja nädalavahetuste näol piisavalt vaba tootmisvõimsust:
The ZT’s available spare capacity compared with the prescribed epidemic reserve (based on average capacity utilisation from 1998 to 2009)
ZT olemasolev vaba tootmisvõimsus võrreldes kohustusliku epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsusega (põhineb tootmisvõimsuse keskmisel rakendusastmel aastatel 1998–2009)
Type of operation
Tegevusliik
Total capacity
Kogutootmisvõimsus
Available spare capacity
Olemasolev vaba tootmisvõimsus
Epidemic reserve under the Verbandsordnung
Põhikirjakohane epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsus
Spare capacity after deducting the epidemic reserve
Vaba tootmisvõimsus pärast epideemiaks ettenähtud võimsuse mahaarvamist
Due to level of utilisation
Rakendusastme tõttu
Due to operational factors
Ettevõtte tegevuse tõttu
2 shifts on 5 days maximum capacity
Maksimaalne tootmisvõimsus (2 vahetust 5 päeva nädalas)
3 shifts on 5 days maximum capacity
Maksimaalne tootmisvõimsus (3 vahetust 5 päeva nädalas)
3 shifts on 7 days normal capacity
Tavapärane tootmisvõimsus (3 vahetust 7 päeva nädalas)
3 shifts on 7 days maximum capacity
Maksimaalne tootmisvõimsus (3 vahetust 7 päeva nädalas)
This, then, confirms that the ZT — like undertakings in the other Länder — has sufficient operational spare capacity for the epidemic reserve.
See kinnitab seega, et ZT-l – nagu ka teiste liidumaade äriühingutel – on epideemiaks ettenähtud vaba tootmisvõimsuse jaoks olemas piisavalt vaba tootmisvõimsust.
Consequently the ZT never needed to construct additional capacity in order to provide an epidemic reserve.
Järelikult ei vajanud ZT selle hoidmiseks täiendavat tootmisvõimsust.
The ZT therefore did not incur any net costs from the obligation.
Seepärast ei kandnud ZT kõnealuse kohustuse tõttu mingeid netokulusid.
However, Germany goes on to argue that under the law the ZT is not allowed to include in the disposal charges the costs of spare capacity that is used only in the event of an epidemic, since that epidemic reserve would be of public benefit.
Saksamaa väidab siiski ka, et seaduse kohaselt ei olnud ZT-l lubatud võtta jäätmete kõrvaldamise tasudes arvesse ainult epideemia puhul kasutatava vaba tootmisvõimsuse kulusid, sest sellist vaba tootmisvõimsust hoitakse üldistes huvides.