natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By way of derogation from the first subparagraph, an aircraft operator that performs an aviation activity covered by Annex I to Directive 2003/87/EC for the first time that could not be foreseen four months in advance of the activity, shall submit a monitoring plan to the competent authority without undue delay, but no later than six weeks after performance of that activity.
Erandina esimesest lõikest esitab õhusõiduki käitaja, kes teostab esmakordselt sellist direktiivi 2003/87/EÜ I lisaga hõlmatud lennundustegevust, mida ei olnud võimalik ette näha neli kuud enne tegevuse algust, pädevale asutusele seirekava ilma põhjendamatu viivituseta, kuid mitte hiljem kui kuus nädalat pärast kõnealuse tegevuse teostamist.
The aircraft operator shall provide adequate justification to the competent authority why a monitoring plan could not be submitted four months in advance of the activity.
Õhusõiduki käitaja esitab pädevale asutusele piisavad põhjendused selle kohta, miks seirekava ei olnud võimalik esitada neli kuud enne tegevuse algust.
Where the administering Member State referred to in Article 18a of Directive 2003/87/EC is not known in advance, the aircraft operator shall without undue delay submit the monitoring plan when information on the competent authority of the administering Member State becomes available.
Kui direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud haldav liikmesriik ei ole ette teada, esitab õhusõiduki käitaja seirekava viivitamata siis, kui teave haldava liikmesriigi pädeva asutuse kohta temani jõuab.
Where the aircraft operator is intending to apply for an allocation of allowances free of charge pursuant to Articles 3e or 3f of Directive 2003/87/EC, it shall also submit a monitoring plan for the monitoring and reporting of tonne-kilometre data.
Kui õhusõiduki käitaja kavatseb direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e või 3f alusel taotleda saastekvootide tasuta eraldamist, siis peab ta esitama seirekava ka tonnkilomeetriandmete seireks ja aruandluseks.
That monitoring plan shall be submitted at the latest four months prior to the start of one of the following:
Nimetatud seirekava peab esitama hiljemalt neli kuud enne ühte järgmistest:
the monitoring year mentioned in Article 3e(1) of Directive 2003/87/EC for applications pursuant to that Article;
enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõikes 1 osutatud rakendustele kohaldatava seireaasta algus;
the second calendar year of the period referred to in Article 3c(2) of Directive 2003/87/EC for applications pursuant to Article 3f of that Directive.
enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõikes 2 osutatud ajavahemiku teist kalendriaastat rakenduste puhul, mis on sätestatud sama direktiivi artiklis 3f.
Monitoring methodology for emissions from aviation activities
Lennundustegevuse heite seire meetodid
Each aircraft operator shall determine the annual CO2 emissions from aviation activities by multiplying the annual consumption of each fuel expressed in tonnes by the respective emission factor.
Õhusõiduki käitaja määrab lennundustegevusest pärineva CO2 aastaheite, korrutades iga kütuse aastase tarbe, mis on väljendatud tonnides, vastava heitekoefitsiendiga.
Each aircraft operator shall determine the fuel consumption for each flight and for each fuel, including fuel consumed by the auxiliary power unit.
Õhusõiduki käitaja määrab kindlaks kütusetarbe iga lennu ja iga kütuseliigi kohta, kaasa arvatud abimootoris kasutatud kütuse koguse.
For that purpose, the aircraft operator shall use one of the methods laid down in section 1 of Annex III.
Selleks kasutab õhusõiduki käitaja ühte III lisa punktis 1 kehtestatud meetoditest.
The aircraft operator shall choose the method which provides for the most complete and timely data combined with the lowest uncertainty without incurring unreasonable costs.
Õhusõiduki käitaja valib meetodi, mis annab kõige täielikumaid ja õigeaegsemaid andmeid koos madalaima mõõtemääramatusega ning põhjendamatuid kulutusi tekitamata.
Each aircraft operator shall determine the fuel uplift referred to in section 1 of Annex III based on one of the following:
Iga õhusõiduki käitaja määrab kindlaks III lisa punktis 1 viidatud kütusepaakidesse võetud kütusekoguse, võttes arvesse ühte järgmistest:
the measurement by the fuel supplier, as documented in the fuel delivery notes or invoices for each flight;
kütusetarnija mõõtmised, mis dokumenteeritakse iga lennu eest esitatavate kütuse tarnimisteatiste või arvetega;
data from aircraft onboard measurement systems recorded in the mass and balance documentation, in the aircraft technical log or transmitted electronically from the aircraft to the aircraft operator.
õhusõiduki pardal olevate mõõtesüsteemide andmed, mis salvestatakse massi ja bilanssi käsitlevates dokumentides, õhusõiduki tehnilises logiraamatus või edastatakse õhusõiduki pardalt õhusõiduki käitajale elektrooniliselt.
The aircraft operator shall determine fuel contained in the tank using data from aircraft onboard measurement systems and recorded in the mass and balance documentation, in the aircraft technical log or transmit it electronically from the aircraft to the aircraft operator.
Kütusepaakides oleva kütuse koguse võib õhusõiduki käitaja määrata õhusõiduki pardal olevate mõõtesüsteemide andmete abil ning salvestada andmed massi ja bilanssi käsitlevates dokumentides, õhusõiduki tehnilises logiraamatus või edastada need õhusõiduki pardalt õhusõiduki käitajale elektrooniliselt.
Aircraft operators shall apply tier 2 as set out in section 2 of Annex III.
Õhusõiduki käitajad kasutavad III lisa punktis 2 sätestatu kohaselt 2. määramistasandit.
However, aircraft operators having reported average annual emissions over the trading period immediately preceding the current trading period, which were equal to or less than 50000 tonnes of fossil CO2 may apply as a minimum tier 1 as defined in section 2 of Annex III.
Kui õhusõiduki käitajad on aga praegusele kauplemisperioodile vahetult eelneva kauplemisperioodi aruandes esitanud keskmise aastaheite, mis oli võrdne 50000 tonni fossiilse CO2-ga või väiksem sellest, siis nad võivad kohaldada III lisa punktis 2 määratletud vähemalt 1. määramistasandit.
All aircraft operators may apply as a minimum tier 1 as defined in section 2 of Annex III for source streams jointly corresponding to less than 5000 tonnes of fossil CO2 per year or less than 10 %, up to a maximum contribution of 100000 tonnes of fossil CO2 per year, whichever is highest in terms of absolute value.
Kõik õhusõiduki käitajad võivad kohaldada III lisa punktis 2 määratletud vähemalt 1. määramistasandit lähtevoogude puhul, mis ühiselt moodustavad vähem kui 5000 tonni fossiilset CO2 aastas või vähem kui 10 %, kuni suurima osakaaluga 100000 tonni fossiilset CO2 aastas, olenevalt sellest, kumb on absoluutväärtusena suurem.
Where, for the purposes of this subparagraph reported emissions are not available or no longer applicable, the aircraft operator may use a conservative estimate or projection to determine the average annual emissions.
Kui esitatud andmed heitkoguste kohta ei ole käesoleva lõigu eesmärgil saadaval või ei ole enam kohaldatavad, siis võib õhusõiduki käitaja kasutada keskmise aastaheite kindlaksmääramiseks konservatiivset hinnangut või prognoosi.
Where the amount of fuel uplift or the amount of fuel remaining in the tanks is determined in units of volume, expressed in litres, the aircraft operator shall convert that amount from volume to mass by using actual density values.
Kui kütusepaakidesse võetud või sinna jäänud kütusekogus määratakse mahuühikutes, mis on väljendatud liitrites, siis teisendab õhusõiduki käitaja selle koguse mahuühikutest massiühikutesse, kasutades tegelikke tiheduse väärtusi.
The aircraft operator shall determine the actual density by using one of the following:
Tegeliku tiheduse määramiseks kasutab õhusõiduki käitaja ühte järgmistest:
on-board measurement systems;
pardal asuvad mõõtesüsteemid;
the density measured by the fuel supplier at fuel uplift and recorded on the fuel invoice or delivery note.
tihedus, mille mõõtis kütuse tarnija pardale võtmisel ning mis salvestati kütusearvel või tarnimisteatisel.
The actual density shall be expressed in kg/litre and determined for the applicable temperature for a specific measurement.
Tegelik tihedus on väljendatud ühikutes kg/l ja määratud konkreetse mõõtmise jaoks kohaldataval temperatuuril.
In cases for which actual density values are not available, a standard density factor of 0,8 kg/litre shall be applied upon approval by the competent authority.
Juhtudel, kus tegelikke väärtusi ei ole teada, kohaldatakse pädeva asutuse heakskiidul standardset tihedust 0,8 kg/l.
For the purposes of the calculation referred to in paragraph 1, the aircraft operator shall use the default emission factors set out in Table 2 in Annex III.
Lõikes 1 viidatud arvutuse korral kasutab õhusõiduki käitaja III lisa tabelis 2 sätestatud standardheitekoefitsiente.
For reporting purposes, that approach shall be considered as tier 1.
Aruandluse jaoks peetakse vastavat meetodit 1. määramistasandiks.
For fuels not listed in that table, the aircraft operator shall determine the emission factor in accordance with Article 32, considered as tier 2.
Tabelis mittesisalduvate kütuste jaoks määrab õhusõiduki käitaja heitekoefitsiendi vastavalt artiklile 32 ja seda peetakse 2. määramistasandiks.
For such fuels, the net calorific value shall be determined and reported as a memo-item.
Selliste kütuste puhul määratakse alumine kütteväärtus ja teatatakse sellest täiendava kirjega.
By way of derogation from paragraph 7, the aircraft operator may, upon approval by the competent authority, derive the emission factor or the carbon content, on which it is based, or the net calorific value for commercially traded fuels from the purchasing records for the respective fuel provided by the fuel supplier, provided that those have been derived based on internationally accepted standards and the emission factors listed in Table 2 in Annex III cannot be applied.
Erandina lõikest 7 võib õhusõiduki käitaja pädeva asutuse nõusolekul kaubanduslike kütuste puhul heitekoefitsiendi või selle aluseks oleva süsinikusisalduse või alumise kütteväärtuse tuletada vastava kütuse tarnijalt saadud konkreetset kütust käsitlevatest ostudokumentidest, kui arvutus põhineb rahvusvaheliselt heaks kiidetud standarditel ning III lisa tabelis 2 loetletud heitekoefitsiente ei kohaldata.
Specific provisions for biomass
Biomassi erisätted
Article 39 shall apply accordingly to the determination of the biomass fraction of a mixed fuel.
Segakütuse biomassiosa määramiseks kohaldatakse vastavalt artiklit 39.
Notwithstanding Article 39(2), the competent authority shall allow the use of a methodology uniformly applicable in all Member States for the determination of the biomass fraction, as appropriate.
Piiramata artikli 39 lõike 2 kohaldamist, kasutab pädev ametiasutus vastavalt vajadusele biomassiosa määramiseks metoodikat, mis on ühtselt kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Under that methodology, the biomass fraction, net calorific value and emission factor or carbon content of the fuel used in an EU ETS aviation activity listed in Annex I to Directive 2003/87/EC shall be determined using fuel purchase records.
Kõnealuse metoodika raames määratakse kütuse ostuaruannete abil direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lennundustegevuse raames kasutatava kütuse biomassiosa, alumine kütteväärtus ja heitekoefitsient või süsinikusisaldus.
The methodology shall be based on the guidelines provided by the Commission to facilitate its consistent application in all Member States.
Metoodika põhineb komisjoni esitatud suunistel, millega edendatakse selle järjepidevat kohaldamist kõigis liikmesriikides.
The use of biofuels for aviation shall be assessed in accordance with Article 18 of Directive 2009/28/EC.
Lennunduses kasutatavate biokütuste tarbimist hinnatakse kooskõlas direktiivi 2009/28/EÜ artikliga 18.
Small emitters
Väikeheitetekitajad
Aircraft operators operating fewer than 243 flights per period for three consecutive four-month periods and aircraft operators operating flights with total annual emissions lower than 25000 tonnes CO2 per year shall be considered small emitters.
Õhusõiduki käitajaid, kelle õhusõidukid teevad vähem kui 243 lendu kolme järjestikuse neljakuulise perioodi jooksul, ja õhusõiduki käitajaid, kelle teostatud lendudest pärinev heide aastas on kokku vähem kui 25000 tonni CO2, peetakse väikeheitetekitajateks.
By way of derogation from Article 52, small emitters may estimate the fuel consumption using tools implemented by Eurocontrol or another relevant organisation, which can process all relevant air traffic information corresponding to that available to Eurocontrol and avoid any underestimations of emissions.
Erandina artiklist 52 võivad väikeheitetekitajad hinnata kütusekulu, kasutades Eurocontroli või muude asjakohaste organisatsioonide vahendeid, kui need on võimelised töötlema kõiki lennuliikluse jaoks olulisi andmeid, mis vastavad Eurocontrolile kättesaadavatele andmetele, ning vältima heitkoguste alahindamist.
The applicable tools may only be used if they are approved by the Commission including the application of correction factors to compensate for any inaccuracies in the modelling methods.
Kasutatakse ainult vahendeid, mille on heaks kiitnud komisjon, sealhulgas modelleerimismeetodite ebatäpsuste parandamiseks kasutatavaid parandustegureid.
By way of derogation from Article 12, a small emitter who intends to make use of any of the tools referred to in paragraph 2 of this Article may submit only the following information in the monitoring plan for emissions:
Erandina artiklist 12 võib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud väikeheitetekitajate vahendit kasutada sooviv väikeheitetekitaja esitada heite seirekavas ainult alljärgneva teabe:
information required pursuant to point 1 of section 2 of Annex I;
I lisa punkti 2 alapunktis 1 nõutud teave;
evidence that the thresholds for small emitters set out in paragraph 1 of this Article are met;
tõendid, et käesoleva artikli lõikes 1 määratletud väikeheitetekitaja läviväärtused on täidetud;
the name of or reference to the tool as referred to in paragraph 2 of this Article that will be used for estimating the fuel consumption.
käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kütusetarbimise hindamiseks kasutatava vahendi nimetus või viide sellele.
A small emitter shall be exempted from the requirement to submit the supporting documents referred to in the third subparagraph of Article 12(1).
Väikeheitetekitaja on vabastatud nõudest esitada alusdokumente vastavalt artikli 12 lõike 1 kolmandale lõigule.
Where an aircraft operator uses any of the tools referred to in paragraph 2 and exceeds the thresholds referred to in paragraph 1 during a reporting year, the aircraft operator shall notify the competent authority thereof without undue delay.
Kui õhusõiduki käitaja kasutab ükskõik millist lõikes 2 viidatud vahenditest ja ületab lõikes 1 viidatud läviväärtuse aruandeaasta jooksul, siis annab õhusõiduki käitaja sellest pädevale ametiasutusele viivitamata teada.
The aircraft operator shall, without undue delay, submit a significant modification of the monitoring plan within the meaning of point (vi) of Article 15(4)(a) to the competent authority for approval.
Õhusõiduki käitaja esitab pädevale asutusele viivitamata heakskiitmiseks seirekava olulised muudatused artikli 15 lõike 4 punkti a alapunkti vi tähenduses.
However, the competent authority shall allow that the aircraft operator continues to use a tool referred to in paragraph 2 provided that that aircraft operator demonstrates to the satisfaction of the competent authority that the thresholds referred to in paragraph 1 have not already been exceeded within the past five reporting periods and will not be exceeded again from the following reporting period onwards.
Pädev asutus lubab siiski õhusõiduki käitajal jätkata lõikes 2 viidatud vahendi kasutamist, kui õhusõiduki käitaja näitab pädevale asutusele veenvalt, et lõikes 1 viidatud läviväärtust ei ole viimase viie aruandeperioodi jooksul juba ületatud ning alates järgmisest aruandeperioodist enam ei ületata.
Sources of uncertainty
Mõõtemääramatuse allikad
The aircraft operator shall identify sources of uncertainty and their associated levels of uncertainty.
Õhusõiduki käitaja määrab kindlaks mõõtemääramatuse allikad ja nendest tingitud mõõtemääramatuse tasemed.
The aircraft operator shall consider that information when selecting the monitoring methodology pursuant to Article 52(2).
Seda teavet kasutab õhusõiduki käitaja artikli 52 lõike 2 kohase seiremeetodi valimisel.
Where the aircraft operator determines fuel uplifts in accordance with point (a) of Article 52(3), it shall not be required to provide further proof of the associated uncertainty level.
Kui õhusõiduki käitaja määrab pardale võetava kütusekoguse kooskõlas artikli 52 lõike 3 punktiga a, siis ei pea ta sellega seotud mõõtemääramatuse taseme kohta täiendavat tõendusmaterjali esitama.
Where on-board systems are used for measuring fuel uplift or fuel contained in tanks in accordance with point (b) of Article 52(3), the level of uncertainty associated with fuel measurements shall be supported by all of the following:
Kui pardale võetavat või paakides sisalduvat kütusekogust mõõdetakse artikli 52 lõike 3 punkti b kohaselt pardasüsteemide abil, siis tõendatakse kütusekoguse mõõtmisega seotud mõõtemääramatuse tase järgmise alusel:
the aircraft manufacturer’s specifications determining uncertainty levels of on-board fuel measurement systems;
õhusõiduki valmistajalt saadud spetsifikatsioonide alusel, millega on määratletud pardal asuvate kütusemõõtesüsteemide mõõtemääramatuse tase;
evidence of carrying out routine checks of the satisfactory operation of the fuel measurement systems.
tõenditega, et kütusemõõtesüsteemide töö täpsust kontrollitakse korrapäraselt.
Notwithstanding paragraphs 2 and 3, the aircraft operator may base uncertainties for all other components of the monitoring methodology on conservative expert judgement taking into account the estimated number of flights within the reporting period.
Lõigete 2 ja 3 kohaldamist piiramata võib õhusõiduki käitaja lähtuda seiremeetodi kõigi muude osade mõõtemääramatuse puhul konservatiivsest eksperdihinnangust, milles võetakse arvesse lendude hinnangulist arvu aruandeperioodil.
The aircraft operator shall regularly perform suitable control activities, including cross-checks between the fuel uplift quantity as provided by invoices and the fuel uplift quantity indicated by on-board measurement, and take corrective action if notable deviations are observed.
Õhusõiduki käitaja teeb korrapäraselt asjakohaseid kontrolle, sh kontrollib arvetes esitatud pardale võetud kütusekoguste ja pardasüsteemidega mõõdetud kütusekoguste omavahelist vastavust ning võtab märkimisväärsete kõrvalekaldumiste avastamisel parandusmeetmed.
Determination of tonne-kilometre data
Tonnkilomeetriandmete määramine
The aircraft operator intending to apply for an allocation of allowances free of charge pursuant to Articles 3e or 3f of Directive 2003/87/EC shall monitor tonne-kilometre data for all flights covered by Annex I to Directive 2003/87/EC in the monitoring years relevant for such applications.
Kui õhusõiduki käitaja kavatseb direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 3e või 3f alusel taotleda saastekvootide tasuta eraldamist, siis peab ta seirama kõikide direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud lendude tonnkilomeetriandmeid rakenduste jaoks asjakohaste seireaastate jooksul.
The aircraft operator shall calculate tonne-kilometre data by multiplying the distance, calculated in accordance with section 4 of Annex III and expressed in kilometres (km), with the payload, calculated as the sum of the mass of freight, mail, passengers and checked baggage expressed in tonnes (t).
Õhusõiduki käitaja arvutab tonnkilomeetriandmed, korrutades vahemaa, mis on arvutatud III lisa punkti 4 alusel ja väljendatud kilomeetrites (km), nimikoormusega, mis on lasti, posti, reisijate ja registreeritud pagasi kaalude summa väljendatuna tonnides (t).
The aircraft operator shall determine the mass of freight and mail on the basis of the actual or standard mass contained in the mass and balance documentation for the relevant flights.
Lasti ja posti massi arvutamiseks kasutab õhusõiduki käitaja asjaomaste lendude jaoks massi ja bilanssi käsitlevates dokumentides esitatud tegelikku või standardmassi.
Aircraft operators not required to have a mass and balance documentation shall propose in the monitoring plan a suitable methodology for determining the mass of freight and mail, while excluding the tare weight of all pallets and containers that are not payload and the service weight.
Õhusõiduki käitajad, kellelt ei nõuta massi ja bilanssi käsitlevaid dokumente, esitavad sobiva meetodi lasti ja posti massi määramiseks seirekavas, jättes kõrvale nimikoormuse hulka mitte kuuluvate kaubaaluste ja konteinerite massi ning ekspluatatsioonimassi.
The aircraft operator shall determine the mass of passengers using one of the following tiers:
Reisijate massi määramiseks kasutab õhusõiduki käitaja ühte järgmistest määramistasanditest:
Tier 1: consisting in a default value of 100 kg for each passenger including their checked baggage;
määramistasand 1: iga reisija ja tema registreeritud pagasi korral kasutatakse standardväärtust 100 kg;
Tier 2: consisting in the mass for passengers and checked baggage contained in the mass and balance documentation for each flight.
määramistasand 2: iga lennu korral kasutatakse massi ja bilanssi käsitlevatest dokumentidest leitavat reisijate ja registreeritud pagasi massi.
However, the tier selected shall apply to all flights in the monitoring years relevant for applications pursuant to Articles 3e or 3f of Directive 2003/87/EC.
Valitud määramistasandit kohaldatakse siiski kõigile lendudele seireaastatel, mis on direktiivi 2003/87/EÜ artiklites 3e või 3f toodud rakenduste jaoks asjakohased.
DATA MANAGEMENT AND CONTROL
ANDMEHALDUS JA KONTROLL
Data flow activities
Andmekäsitlused
The operator or aircraft operator shall establish, document, implement and maintain written procedures for data flow activities for the monitoring and reporting of greenhouse gas emissions and ensure that the annual emission report resulting from data flow activities, does not contain misstatements and is in conformance with the monitoring plan, those written procedures and this Regulation.
Käitaja või õhusõiduki käitaja seab kasvuhoonegaaside heite seireks ja aruandluseks sisse kirjalikud andmekäsitluse menetlused ning dokumenteerib, rakendab ja hoiab neid käigus ning tagab, et andmekäsitluse tulemusel koostatud aastaheite aruanne ei sisalda sisuliselt vääri avaldusi ning on vastavuses seirekava, kõnealuste kirjalike menetluste ja käesoleva määrusega.
Where the aircraft operator intends to apply for an allocation of allowances free of charge pursuant to Articles 3e or 3f of Directive 2003/87/EC, the first subparagraph shall also apply to the monitoring and reporting of tonne-kilometre data.
Kui õhusõiduki käitaja kavatseb direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e või 3f alusel taotleda saastekvootide tasuta eraldamist, siis kohaldatakse esimest lõiku ka tonnkilomeetriandmete seireks ja aruandluseks.
Descriptions of written procedures for data flow activities in the monitoring plan shall at least cover the following elements:
Seirekavas sisalduvad kirjalike andmekäsitluse menetluste kirjeldused peavad hõlmama vähemalt järgmised elemendid:
the items of information listed in Article 12(2);
artikli 12 lõikes 2 loetletud teabekirjed;
identification of the primary data sources;
esmaste andmeallikate määratlemine;
each step in the data flow from primary data to annual emissions or tonne-kilometre data which shall reflect the sequence and interaction between the data flow activities;
kõik andmevoo etapid alates esmastest andmetest kuni aastaheite või tonnkilomeetriandmeteni, mis peegeldavad andmekäsitluse järjestust ja omavahelisi suhteid;
the relevant processing steps related to each specific data flow activity including the formulas and data used to determine the emissions or tonne-kilometre data;
iga konkreetse andmekäsitlusega seotud asjakohased töötlemisetapid, sealhulgas heitkoguste või tonnkilomeetriandmete määramiseks kasutatud valemid ja andmed;