natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conclusion on the level of reasonable profit
Järeldus mõistliku kasumimäära kohta
The Commission concludes that a default range for return on sales (ROS) of [5,4-7,4 %] is an appropriate benchmark range for determining reasonable profit for the periods when DPLP faced a significant degree of risk and for taking account of the strong efficiency incentives.
Komisjon järeldab, et tegevusmarginaali (tegevuskasumi) baasvahemik (5,4 % – 7,4 %) on sobiv võrdlusvahemik, et määrata mõistlik kasum perioodideks, mil DPLP kanda oli oluline risk, ning võtta arvesse tugevaid stiimuleid tõhususe suurendamiseks.
The Commission also concludes that an ROS range of [3,6-4,8 %] is an appropriate benchmark range for determining reasonable profit for the periods when DPLP did not face a significant degree of risk.
Samuti jõuab komisjon järeldusele, et tegevuskasumi vahemik (3,6 % – 4,8 %) on sobiv võrdlusvahemik, et määrata kindlaks mõistlik kasum perioodideks, mil DPLP tegevusega ei olnud seotud olulist riski.
In order to take into account the efforts to achieve efficiency gains which the Belgian authorities claim DPLP made, the Commission has decided to take a prudent approach by using the upper bounds of these two ranges for fixing the reasonable profit to be included in the costs of the public service.
Et võtta arvesse pingutusi, mida DPLP Belgia ametiasutuste väidete kohaselt tõhususe suurendamiseks tegi, otsustas komisjon ilmutada ettevaatlikkust ja kasutada avaliku teenuse kuludele lisatava mõistliku kasumi kindlaksmääramisel nende kahe vahemiku ülempiire.
This approach is also emphasised by the Deloitte study (see recital 293), according to which it is appropriate to use ranges because of the need to avoid penalising above-average performance resulting from efficiency gains.
Seda lähenemist on kajastatud ka Deloitte'i uuringus (vt põhjendus 292), mille kohaselt oleks otstarbekas kasutada vahemikke, et mitte karistada keskmisest parema tulemuse saamist tänu tõhususe parandamisele.
The Commission considers that the first three management contracts (1992-1996, 1997-2002 and 2003-2005) are low risk and a reasonable profit rate of 4,8 % ROS can be applied to them, both for mail delivery and for press distribution.
Komisjon leiab, et kolmest esimesest halduslepingust (1992–1996, 1997–2002 ja 2003–2005) tulenev risk on väike ning et nii posti kui ka ajakirjandusväljaannete kättetoimetamise suhtes võib kohaldada mõistliku kasumi määra, mis vastab 4,8 % suurusele tegevuskasumile.
The fourth management contract (2006-2010), on the other hand, is deemed to involve considerably more risk and a reasonable profit rate of 7,4 % ROS can be applied to both mail delivery and press distribution.
Komisjon leiab ka, et neljanda halduslepinguga (2006–2010) kaasneb oluliselt suurem risk, mistõttu nii posti kui ka ajakirjandusväljaannete kättetoimetamise suhtes võib kohaldada mõistliku kasumi määra, mis vastab 7,4 % suurusele tegevuskasumile.
Control of overcompensation for the period covered by the first management contract (1992-1996)
Liigse hüvitise maksmise kontrollimine esimese halduslepingu perioodil (1992–1996)
The first management contract specifies that the annual State compensation is intended for all public service missions.
Esimeses halduslepingus on täpsustatud, et riigi makstav aastahüvitis on ette nähtud kõikidele avaliku teenuse osutamise ülesannetele.
The potential overcompensation is therefore to be calculated by adding together all revenues and costs of all the public service missions.
Võimaliku liigse hüvitise arvutamiseks tuleb seega liita kõikide avaliku teenuse osutamise ülesannete kõik kulud ja tulud.
The annual State compensation for the public service missions is to be included in revenue.
Riigi makstud aastahüvitis avalike teenuste eest tuleb arvata tulude hulka.
The total amount of annual compensation received by DPLP under the first management contract is EUR 1,5 billion.
DPLP sai esimese halduslepingu alusel aastahüvitisi kokku summas 1,5 miljardit eurot.
In addition, the following aid measures have to be taken into account:
Peale selle tuleb võtta arvesse järgmisi abimeetmed.
The first management contract also provided for a transfer of buildings from the State to DPLP.
Esimese halduslepinguga nähti ette ka hoonete üleandmine riigilt DPLP-le.
This transfer of buildings, worth EUR 112,2 million, which did not include the payment of any consideration, is to be included in DPLP’s revenue for the calculation of overcompensation for the period covered by the first management contract.
Need hooned väärtuses 112,2 miljonit eurot, mille omandiõiguse üleandmise eest ei makstud mingit vastutasu, tuleb esimese halduslepingu perioodi liigse hüvitise arvutamisel lisada DPLP tulude hulka.
DPLP did not pay any consideration to the State for the use of the buildings in the period preceding the transfer.
DPLP ei olnud maksnud riigile mingit vastutasu hoonete kasutamise eest enne nende üleandmist.
Delayed SGEI compensation for 1996 amounting to EUR 62 million, paid as a capital injection in 1997
Avalike teenuste edasilükatud hüvitis 1996. aasta eest summas 62 miljonit eurot, mis maksti kapitalisüstina 1997. aastal
An amount of EUR 62 million was paid by the State to DPLP in 1997 and was booked by DPLP as a capital injection.
aastal maksis riik DPLP-le 62 miljonit eurot, mida viimane kajastas oma raamatupidamisarvestuses kapitalisüstina.
The Belgian authorities have subsequently admitted that this transfer was in fact a delayed payment of the balance of the annual compensation for 1996 provided for in the first management contract.
Belgia ametiasutused tunnistasid hiljem, et see ülekanne oli tegelikult esimese halduslepinguga 1996. aastaks ette nähtud aastahüvitise jäägi edasilükatud väljamakse.
The amount had originally not been paid on time to DPLP in 1996, so the State compensation was lower than the annual amount provided for in the management contract for the year in question.
Kõnealust summat ei olnud DPLP-le 1996. aastal õigel ajal välja makstud, mistõttu riigi hüvitis oli väiksem kui halduslepinguga kõnealuseks aastaks ette nähtud aastasumma.
For the purposes of controlling overcompensation, the payment of EUR 62 million is included in the SGEI compensation for the period covered by the first management contract.
Liigse hüvitise kontrollimisel lisatakse makstud 62 miljonit eurot üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitiste hulka esimese halduslepingu perioodil.
The calculation of overcompensation for the first management contract can be summarised as follows:
Esimese halduslepingu perioodi liigse hüvitise arvutuskäigu võib kokku võtta järgmiselt:
Net cost (costs minus revenues) of all public service missions, including the USO
kõikide avaliku teenuse osutamise ülesannete, sh universaalteenuse osutamise kohustuse netokulud (kulud - tulud)
Reasonable profit allowed for SGEIs
üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest lubatav mõistlik kasum
+ Annual SGEI compensation
+ üldist majandushuvi pakkuvate teenuste aastahüvitised
+ Transfer of buildings
+ hoonete üleandmine
+ 1997 Capital injection
+ 1997. aasta kapitalisüst
= Overcompensation
= liigne hüvitis
Control of overcompensation for the period covered by the subsequent three management contracts (1997-2010)
Liigse hüvitise maksmise kontrollimine järgmise kolme halduslepingu perioodil (1997–2010)
For the three subsequent management contracts, the calculation of overcompensation will take into account only the revenues and costs of the SGEIs that, under the provisions of those contracts, could be subject to public service compensation.
Järgmise kolme halduslepingu puhul võetakse liigse hüvitise arvutamisel arvesse üksnes nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kulusid ja tulusid, mille eest kõnealuste lepingute alusel võidi anda avaliku teenuse eest makstavat hüvitist.
The corresponding revenues and costs of the other SGEIs that, according to the provisions of these contracts, were not entitled to aid are not taken into consideration.
Teiste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kulusid ja tulusid, mille toetamist lepingutega ette ei nähtud, arvesse ei võeta.
As the universal postal service is not part of the aided activities, its potential net cost will not be taken into account and is to be fully financed by DPLP from its own resources in accordance with the public service mission entrusted to it under the management contracts.
Kuna universaalne postiteenus ei kuulunud abi saavate tegevusvaldkondade hulka, ei võeta arvesse selle võimalikku netokulu ning DPLP peab rahastama seda täielikult omaenda vahenditest, nagu on ette nähtud halduslepingutes sõnastatud avaliku teenuse osutamise ülesandes.
The activities that, in accordance with the management contracts, are entitled to the level of compensation established in each contract, include, in particular, press distribution (newspapers and periodicals) and the other public services listed in recital 33 above.
Tegevusvaldkonnad, mille eest halduslepingute kohaselt makstakse lepingutes nimetatud summas hüvitist, on eelkõige ajakirjandusväljaannete (päevalehtede ja perioodika) kättetoimetamine ja teised põhjenduses 33 loetletud avalikud teenused.
On account of the low tariffs charged for press distribution, the aided SGEIs are loss-making overall.
Ajakirjandusväljaannete kättetoimetamisteenuse väikeste tariifide tõttu on abi saavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused tervikuna kahjumis.
As potential overcompensation of one service may be used to finance the net costs of other undercompensated public service missions, the calculation will add together all revenues and costs of the SGEIs eligible for aid under the management contracts.
Kuivõrd mingi teenuse eest makstavat võimalikku liigset hüvitist võib kasutada teiste, ebapiisavalt hüvitatud avalike teenuste netokulude rahastamiseks, liidetakse liigse hüvitise arvutamiseks kokku kõik selliste üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud kulud ja tulud, mis halduslepingute kohaselt võivad abi saada.
The total amount of annual compensation received by DPLP under these three management contracts is EUR 3,5 billion.
Kõnealuse kolme halduslepingu alusel DPLP-le makstud aastahüvitised moodustavad kokku 3,5 miljardit eurot.
Inclusion of excess profit from the reserved area
Reserveeritud sektorist saadava liigse kasumi arvessevõtmine
Apart from the compensation provided for in the management contracts, DPLP benefited, throughout the relevant period under investigation, from exclusive rights granted by the State for the provision of reserved postal services.
Lisaks halduslepingutega ette nähtud hüvitistele oli DPLP-l kogu vaatlusaluse perioodi vältel riigi antud ainuõigus reserveeritud postiteenuste osutamiseks.
Although the potential net surpluses from this reserved area do not constitute State resources for the purposes of State aid control and cannot as a result be subject to a recovery order in case of overcompensation, they can and must be taken into account under the State aid rules when assessing the necessity and proportionality of any other State aid granted to the same operator as public service compensation.
Ehkki reserveeritud sektori võimalik liigne netoülejääk ei ole riigiabi kontrollimise seisukohast riigi ressurss ning seega ei saa liigse hüvitamise korral anda korraldust selle sissenõudmiseks, võib ja peab seda riigiabieeskirjade kohaldamisel arvesse võtma muu sellise riigiabi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel, mida asjaomane ettevõtja on saanud avaliku teenuse eest makstava hüvitisena.
Therefore, when assessing the compatibility of the compensation granted to DPLP under the different management contracts in the light of Article 106(2) TFEU, the excess profits generated by the Belgian postal operator in the reserved area will be deducted from the costs of any SGEI entitled to public service compensation in accordance with the provisions of those contracts.
Seega et hinnata, kas erinevate halduslepingute alusel DPLP-le makstud hüvitis on ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 seisukohast siseturuga kokkusobiv, lahutatakse liigne kasum, mida Belgia postiettevõtja sai reserveeritud sektorist, nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kuludest, mille eest võib nimetatud lepingute alusel anda avaliku teenuse eest makstavat hüvitist.
It should be noted in this respect that this principle is included in the SGEI Framework, which states: ‘if the undertaking in question holds special or exclusive rights linked to a service of general economic interest that generates profit in excess of the reasonable profit, or benefits from other advantages granted by the State, these must be taken into consideration, irrespective of their classification for the purposes of Article 87 of the EC Treaty, and are added to its revenue’ [116].
See põhimõte sisaldub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus, milles on sätestatud, et „kui kõnealusel ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mille alusel osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui riik annab sellele ettevõtjale muid eeliseid, siis tuleb need sõltumata nende klassifikatsioonist EÜ asutamislepingu artiklis 87 võtta arvesse ja lisada ettevõtja tuludele” [116].
This principle reflects the necessity and proportionality condition inherent in Article 106(2) TFEU.
See põhimõte tuleneb ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sisalduvast vajalikkuse ja proportsionaalsuse tingimusest.
In fact, any aid for an SGEI paid on top of excess profits resulting from an exclusive or special right granted to the same operator which are already sufficient to cover the costs of another SGEI is not necessary for the provision of that SGEI.
Kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest makstav toetus lisandub liigsele kasumile, mis tuleneb ettevõtjale antud eri- või ainuõigusest ja on piisav teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude katmiseks, ei ole see toetus kõnealuse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalik.
The operator making such excess profits already benefits from a State measure allowing it to provide the SGEI under conditions of economic equilibrium and, therefore, no additional compensation is necessary.
Liigset kasumit saav ettevõtja saab juba kasu riiklikust abimeetmest, mis võimaldab tal osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust majandusliku tasakaalu olukorras, mistõttu ei ole vajalik mitte mingisugune täiendav hüvitamine.
Therefore, any excess profit earned in the reserved area as a result of the exclusive right must be taken into account when assessing the necessity of the SGEI compensation granted to DPLP.
Igasugune reserveeritud sektorist saadav ja ainuõigusest tulenev liigne kasum tuleb seega arvesse võtta, et hinnata, kas DPLP-le makstud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitised on vajalikud.
Accordingly, any profit from the reserved area (USO R) above the level of reasonable profit is included in the analysis of the SGEI overcompensation.
Seega võetakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste liigse hüvitamise analüüsimisel arvesse kogu reserveeritud sektori kasumit, mis ületab mõistliku kasumi määra.
However, since the reserved area is first and foremost meant to finance the universal service, any loss in the other domains of the universal service will reduce the contribution of the reserved area to the costs of other linked SGEIs.
Kuna aga reserveeritud sektor on eelkõige ette nähtud universaalteenuse rahastamiseks, vähendab teistes universaalteenuse valdkondades saadud kahjum reserveeritud sektori panust teiste sellega seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kulude katmisel.
Costs incurred by USO constraints
Universaalteenuse osutamise kohustusega seotud piirangutest tingitud kulud
Furthermore, in order to determine the genuine excess profit generated by the reserved area, it is necessary to take account of costs incurred as a result of the universal service obligation that are borne by activities outside the scope of the universal service.
Peale selle tuleb reserveeritud sektori tegeliku liigse kasumi kindlaksmääramisel võtta arvesse kulusid, mis tulenevad universaalteenuse osutamise kohustusest, kuid mis kantakse universaalteenusest väljapoole jäävates tegevusvaldkondades.
In line with the Chronopost case law, the costs of the retail network are apportioned in DPLP’s cost accounting among the activities using the retail network, which includes products both within and outside the scope of the universal service.
Nimelt kooskõlas Chronoposti kohtuotsusega on jaevõrgu kulud jaotatud DPLP kuluarvestuses võrku kasutavate tegevusvaldkondade vahel, mille hulka kuulub ka muu hulgas universaalteenuse valdkondi.
In particular, the obligation imposed on DPLP to maintain a retail network of a certain size and density to provide a universal postal service at an adequate level of quality as defined by the Belgian authorities leads to losses in commercial activities outside the scope of the universal service because a share of the retail network costs is allocated, in line with the Chronopost case law, to the commercial products using the retail network.
Täpsemalt: DPLP-le pandud kohustus pidada üleval teatud ulatuse ja tihedusega jaevõrku, et osutada Belgia ametiasutuste kindlaks määratud kvaliteeditasemega universaalset postiteenust, toob kaasa kahjusid universaalteenusest väljapoole jäävates ärivaldkondades, sest osa jaevõrgu kuludest on kooskõlas Chronoposti kohtuotsusega omistatud jaevõrku kasutavatele kaubanduslikele toodetele.
Network constraint imposed by the management contracts: the constraints imposed by the State concern the density and type of outlets (post offices and/or‘points poste’ (service counters)) composing the retail network.
Halduslepingutes kehtestatud postivõrgu nõue: riik on kehtestanud jaevõrgu moodustavate teeninduspunktide kohustusliku tiheduse ja tüübi (postkontor või postipunkt).
These constraints are defined in the successive management contracts.
Kohustused on määratletud järjestikustes halduslepingutes.
For example, the fourth management contract (2005-2010) provides for:
Näiteks neljandas halduslepingus (2005–2010) on kehtestatud järgmised nõuded:
the general requirement to operate a network enabling the provision of the universal service and other public services entrusted to DPLP [117];
üldine kohustus hoida töös võrku, mis võimaldab täita universaalteenuse ja teiste DPLP-le pandud avalike teenuste osutamise kohustust [117];
the requirement to operate at least 1300 outlets (post offices and points poste [118]);
kohustus hoida töös vähemalt 1300 teeninduspunkti (postkontorit ja postipunkti) [118];
the requirement to operate at least 589 post offices;
kohustus hoida töös vähemalt 589 postkontorit;
additionally, the maximum road distance from each outlet with a basic range of services to a post office offering a complete range of services must not exceed 10 km.
enamgi veel, maksimaalne vahemaa mööda teed põhiteenuseid osutava teeninduspunkti ja täielikku teenuste paketti pakkuva postkontori vahel ei tohi ületada 10 km.
The Belgian authorities consider that the specific requirements concerning the number and type of outlets in the DPLP retail network constitute a separate, territorial coverage obligation imposed by the State beyond the requirements linked to the USO.
Belgia ametiasutused leiavad, et nõuded DPLP jaevõrgu moodustavate teeninduspunktide arvule ja tüübile kujutavad endast riigi kehtestatud eraldiseisvat territoriaalse katvuse kohustust, mis lisandub universaalteenuse osutamise kohustusega seotud nõuetele.
On this basis Belgium considers that all the net costs of that specific territorial coverage obligation should be compensated by the State.
Sel põhjusel leiab Belgia, et kõik selle eraldiseisva territoriaalse katvuse kohustusega seotud netokulud peaks hüvitama riik.
Quantifying the network constraint: in order to determine the net costs for DPLP arising from the obligation to operate a retail network composed of at least 1300 outlets, of which a minimum of 589 must be post offices, the Belgian authorities have compared the actual retail network, in which the density and type of outlets are imposed by the State, with a hypothetical retail network that DPLP would operate in the absence of specific constraints.
Võrgunõude maksumuse kindlakstegemine: et teha kindlaks, kui suure netokulu- toob DPLP-le kaasa kohustus hoida töös vähemalt 1300 teeninduspunktist, sh vähemalt 589 postkontorist koosnevat jaevõrku, võrdlesid Belgia ametiasutused tegelikku, riigi kehtestatud teeninduspunktide tiheduse ja tüübiga jaevõrku hüpoteetilise jaevõrguga, mida DPLP hoiaks töös juhul, kui ta ei peaks neid erinõudeid täitma.
In other words, the hypothetical retail network is what DPLP would have chosen to operate under commercial terms in the absence of the public service obligations imposed by the State.
Teiste sõnadega on hüpoteetiline jaevõrk selline võrk, mida DPLP oleks otsustanud hoida töös äritingimustel, kui riik ei oleks pannud talle avaliku teenuse osutamise kohustusi.
The Belgian authorities consider that the hypothetical network would be composed entirely of points poste.
Belgia ametiasutuste hinnangul koosneks selline hüpoteetiline võrk üksnes postipunktidest.
There would no longer be post offices.
Postkontorid kaoksid.
However, in order to be able to continue to serve the same total volume of customers, DPLP would have to drastically increase the number of points poste.
Postipunktide arv peaks siiski olema tunduvalt suurem, et DPLP suudaks teenindada sama suurt hulka kliente.
Comparison of DPLP’s current retail network with a hypothetical network in the absence of State obligations
Võrdlus DPLP praeguse jaevõrgu ja sellise hüpoteetilise võrgu vahel, mida hoitaks töös riigi kehtestatud nõuete puudumise korral
Total number of outlets
Teeninduspunktide koguarv
Post offices (a) + points poste (b)
Postkontorid (a) + postipunktid (b)
Number of post offices
Postkontorite arv
(dedicated outlets run by DPLP itself)
(DPLP enda hallatud spetsiaalsed postiteenuste osutamise punktid)
Number of points poste
Postipunktide arv
(service counters located in third-party premises)
(kolmandate isikute pindadel asuvad teeninduspunktid)
DPLP’s actual retail network (end 2009)
DPLP tegelik jaevõrk (2009. aasta lõpus)
Hypothetical retail network in the absence of constraints imposed by the State (according to the Belgian authorities)
Hüpoteetiline jaevõrk riigi kehtestatud nõuete puudumise korral (Belgia ametiasutuste hinnangul)
Retail network obligation imposed by the State
Riigi poolt nõutav jaevõrk
Minimum 1300
Vähemalt 1300
Minimum 589
Vähemalt 589
No obligation
Nõue puudub
As can be seen from table above, DPLP’s actual retail network fulfils the requirements of the State: the total number of outlets and the number of post offices are both above the required level.
Nagu nähtub ülalesitatud tabelist, vastab DPLP tegelik jaevõrk riigi kehtestatud nõuetele: nii teeninduspunktide koguarv kui ka postkontorite arv on nõutavast suurem.
By contrast, the hypothetical network that DPLP would operate if it were allowed to choose its retail network on a purely commercial basis would be significantly different: the total number of points poste would increase, but there would no longer be post offices run by DPLP.
Seevastu hüpoteetiline võrk, mida DPLP haldaks juhul, kui ta saaks kujundada oma võrgu üksnes ärilistest kaalutlustest lähtudes, oleks hoopis teistsugune: postipunktide koguarv suureneks, kuid DPLP hallatavad postkontorid kaoksid.
Reality of the network constraint: it should be pointed out that the State-imposed constraint on DPLP is not clearly established.
Postivõrgu nõude tegelik olemasolu: oluline on täpsustada, et riigi nõue DPLP-le ei ole selgelt kehtestatud.
First, the actual network operated by DPLP is larger than that required by the State.
Esiteks on DPLP tegelik võrk riigi nõutavast laiem.
Both the total number of outlets and the number of post offices is higher than the minimum required by the State. This could imply that DPLP is not actually constrained by the obligations, but instead chooses freely to operate a network of the current size.
Nii teeninduspunktide koguarv kui ka postkontorite arv on riigi nõutud minimaalsest arvust suurem, mis näib viitavat sellele, et DPLP-le pandud kohustused ei ole liiga koormavad, kui ta hoiab vabatahtlikult töös praeguse suurusega võrku.