natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When applying the additivity formula for part of the mixture, it is preferable to calculate the toxicity of this part of the mixture using for each substance toxicity values that relate to the same taxonomic group (i.e. fish, crustacean, algae or equivalent) and then to use the highest toxicity (lowest value) obtained (i.e. use the most sensitive of the three taxonomic groups).
Summeeritavuse valemi kohaldamisel segu ühe osa suhtes on soovitatav arvutada välja selle osa mürgisus, lähtudes iga aine puhul sama taksonoomilise rühmaga (st kalad, vähid, vetikad või samaväärsed liigid) seotud mürgisuse väärtusest ja kasutada siis kõrgeimat saadud mürgisust (madalaimat väärtust) (st kolmest taksonüümilisest rühmast kõige tundlikumat).
However, when toxicity data for each component are not available in the same taxonomic group, the toxicity value of each component is selected in the same manner that toxicity values are selected for the classification of substances, i.e. the higher toxicity (from the most sensitive test organism) is used.
Kui kõikide koostisainete puhul ei ole siiski kättesaadavaid mürgisuse andmeid sama taksonoomilise rühma kohta, valitakse iga koostisosa mürgisuse väärtus samal viisil, nagu seda tehakse ainete klassifitseerimisel, st kasutatakse kõrgeimat mürgisust (kõige tundlikuma katsealuse organismi puhul).
The calculated acute and chronic toxicity is then used to assess whether this part of the mixture shall be classified as Acute 1 and/or Chronic 1, 2 or 3 using the same criteria described for substances.
Arvutatud ägeda ja kroonilise mürgisuse põhjal hinnatakse, kas segu vastav osa tuleb klassifitseerida ägeda ohu 1. kategooriasse ja/või kroonilise ohu 1., 2. ja 3. kategooriasse ainete kohta kehtivate kriteeriumide kohaselt.
If a mixture is classified in more than one way, the method yielding the more conservative result shall be used.
Kui segu on klassifitseeritud rohkem kui ühel viisil, kasutatakse konservatiivsemaid tulemusi andnud meetodit.
Summation method
Summeerimismeetod
Rationale
Põhimõtted
In case of the substance classification categories Chronic 1 to Chronic 3, the underlying toxicity criteria differ by a factor of 10 in moving from one category to another.
Aine klassifitseerimisel kroonilise ohu 1.–3. kategooriasse muutub klassifitseerimise aluseks olev mürgisuse kriteerium ühest kategooriast teise liikumisel kümnekordselt.
Substances with a classification in a high toxicity band therefore contribute to the classification of a mixture in a lower band.
Suure mürgisusega ainete rühma klassifitseeritud ained toetavad seetõttu segu klassifitseerimist madalamasse rühma.
The calculation of these classification categories therefore needs to consider the contribution of any substance classified as Chronic 1, 2 or 3.
Seepärast tuleb nende kategooriate arvutamisel kaaluda kõikide kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategooriasse klassifitseeritud ainete kaasmõju.
When a mixture contains components classified as Acute 1 or Chronic 1, attention must be paid to the fact that such components, when their acute toxicity is below 1 mg/l and/or chronic toxicity is below 0,1 mg/l (if non rapidly degradable) and 0,01 mg/l (if rapidly degradable) contribute to the toxicity of the mixture even at a low concentration.
Kui segu sisaldab ägeda ohu 1. kategooriasse või kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid, tuleb pöörata tähelepanu sellele, et isegi kui nende koostisainete äge mürgisus on alla 1 mg/l ja/või krooniline mürgisus alla 0,1 mg/l (kui ained ei ole kiiresti lagunevad) ja 0,01 mg/l (kui ained on kiiresti lagunevad) mõjutavad need ka vähese sisalduse korral segu mürgisust.
Active ingredients in pesticides often possess such high aquatic toxicity but also some other substances like organometallic compounds.
Selline suur mürgisus veekeskkonna suhtes iseloomustab sageli pestitsiidide toimeaineid ja samuti mõnd muud ainet, näiteks metallorgaanilisi ühendeid.
Under these circumstances the application of the normal generic concentration limits leads to an “under-classification” of the mixture.
Sellisel juhul põhjustab normaalsete üldiste sisalduse piirväärtuste kohaldamine segu „alaklassifitseerimist”.
Therefore, multiplying factors shall be applied to account for highly toxic components, as described in section 4.1.3.5.5.5.
Seetõttu kohaldatakse suure mürgisusega elementide arvesse võtmiseks korrutustegureid, nagu on kirjeldatud punktis 4.1.3.5.5.5.
Classification procedure
Klassifitseerimise protseduur
In general a more severe classification for mixtures overrides a less severe classification, e.g. a classification with Chronic 1 overrides a classification with Chronic 2.
Üldiselt kaalub rangem segude klassifikatsioon üles vähem rangema klassifikatsiooni, näiteks klassifitseerimine kroonilise ohu 1. kategooriasse kaalub üles klassifitseerimise kroonilise ohu 2. kategooriasse.
As a consequence, in this example, the classification procedure is already completed if the result of the classification is Chronic 1.
Seetõttu on käesoleva näite puhul klassifitseerimine juba lõpetatud, kui tulemuseks on klassifitseerimine kroonilise ohu 1. kategooriasse.
First all components classified as Acute 1 are considered.
Esmalt kaalutakse kõiki ägeda ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid.
If the sum of the concentrations (in %) of these components multiplied by their corresponding M-factors is greater than 25 % the whole mixture is classified as Acute 1.
Kui nende koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) korrutatuna vastavate korrutusteguritega on suurem kui 25 %, klassifitseeritakse segu ägeda ohu 1. kategooriasse.
The classification of mixtures for acute hazards based on this summation of classified components is summarised in Table 4.1.1.
Segude ägeda ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.1.
Table 4.1.1
Tabel 4.1.1
Classification of a mixture for acute hazards, based on summation of classified components
Segude klassifitseerimine ägeda ohu alusel juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel
Sum of components classified as:
Koostisosade summa on klassifitseeritud järgmiselt:
Mixture is classified as:
Segu on klassifitseeritud järgmiselt:
Acute 1 × M [9] ≥ 25 %
Ägeda ohu 1. kategooria × M [9] ≥ 25 %
Acute 1
Ägeda ohu 1. kategooria
Classification for the categories Chronic 1, 2, 3 and 4
Klassifitseerimine kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooriasse
First all components classified as Chronic 1 are considered.
Esmalt kaalutakse kõiki kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid.
If the sum of the concentrations (in %) of these components multiplied by their corresponding M-factors is equal to or greater than 25 %, the mixture is classified as Chronic 1.
Kui nende koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) korrutatuna vastavate korrutusteguritega on 25 % või rohkem, klassifitseeritakse segu kroonilise ohu 1. kategooriasse.
If the result of the calculation is a classification of the mixture as Chronic 1, the classification procedure is completed.
Kui segu saab arvutuste põhjal klassifitseerida kroonilise ohu 1. kategooriasse, on klassifitseerimine lõpetatud.
In cases where the mixture is not classified as Chronic 1, classification of the mixture as Chronic 2 is considered.
Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 2. kategooriasse.
A mixture is classified as Chronic 2 if 10 times the sum of the concentrations (in %) of all components classified as Chronic 1 multiplied by their corresponding M-factors plus the sum of the concentrations (in %) of all components classified as Chronic 2 is equal to or greater than 25 %.
Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 2. kategooriasse, kui kõikide kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud vastava korrutusteguriga korrutatud koostisainete kontsentratsioonide kümnekordne summa (protsentides) koos kõikide kroonilise ohu 2. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summaga (protsentides) on 25 % või rohkem.
If the result of the calculation is classification of the mixture as Chronic 2, the classification process is completed.
Kui segu saab arvutuste põhjal klassifitseerida kroonilise ohu 2. kategooriasse, on klassifitseerimine lõpetatud.
In cases where the mixture is not classified either as Chronic 1 or Chronic 2, classification of the mixture as Chronic 3 is considered.
Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1. kategooriasse ega kroonilise ohu 2. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 3. kategooriasse.
A mixture is classified as Chronic 3 if 100 times the sum of the concentrations (in %) of all components classified as Chronic 1 multiplied by their corresponding M-factors plus 10 times the sum of the concentrations (in %) of all components classified with Chronic 2 plus the sum of the concentrations (in %) of all components classified as Chronic 3 is ≥ 25 %.
Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 3. kategooriasse, kui kõikide kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud vastava korrutusteguriga korrutatud koostisainete kontsentratsioonide sajakordne summa koos kõikide kroonilise ohu 2. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide kümnekordse summaga (protsentides) ja koos kõikide kroonilise ohu 3. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summaga (protsentides) on 25 % või rohkem.
If the mixture is still not classified in Chronic 1, 2 or 3, classification of the mixture as Chronic 4 shall be considered.
Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 4. kategooriasse.
A mixture is classified as Chronic 4 if the sum of the concentrations (in %) of components classified as Chronic 1, 2, 3 and 4 is equal to or greater than 25 %.
Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 4. kategooriasse, kui kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) on 25 % või rohkem.
The classification of mixtures for long-term hazards, based on this summation of the concentrations of classified components, is summarised in Table 4.1.2.
Segude pikaajalise ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.2.
Table 4.1.2
Tabel 4.1.2
Classification of a mixture for long-term hazards, based on summation of the concentrations of classified components
Segude klassifitseerimine pikaajaliste ohtude alusel juba klassifitseeritud koostisosade kontsentratsioonide summeerimise teel
Chronic 1 × M [10] ≥ 25 %
Kroonilise ohu 1. kategooria × M [10] ≥ 25 %
Chronic 1
Kroonilise ohu 1. kategooria
(M × 10 × Chronic 1) + Chronic 2 ≥ 25 %
(M × 10 × kroonilise ohu 1. kategooria) + kroonilise ohu 2. kategooria ≥ 25 %
Chronic 2
Kroonilise ohu 2. kategooria
(M × 100 × Chronic 1) + (10 × Chronic 2) + Chronic 3 ≥ 25 %
(M × 100 × kroonilise ohu 1. kategooria) + (10 × kroonilise ohu 2. kategooria) + kroonilise ohu 3. kategooria ≥ 25 %
Chronic 3
Kroonilise ohu 3. kategooria
Chronic 1 + Chronic 2 + Chronic 3 + Chronic 4 ≥ 25 %
Kroonilise ohu 1. kategooria + kroonilise ohu 2. kategooria + kroonilise ohu 3. kategooria + kroonilise ohu 4. kategooria ≥ 25 %
Chronic 4
Kroonilise ohu 4. kategooria
Mixtures with highly toxic components
Väga mürgiste koostisosadega segud
Acute 1 and Chronic 1 components with toxicities below 1 mg/l and/or chronic toxicities below 0,1 mg/l (if non-rapidly degradable) and 0,01 mg/l (if rapidly degradable) contribute to the toxicity of the mixture even at a low concentration and shall normally be given increased weight in applying the summation of classification approach.
Ägeda ohu 1. kategooriasse ja kroonilise ohu 1. kategooriasse kuuluvad koostisained, mille mürgisus on alla 1 mg/l ja/või krooniline mürgisus alla 0,1 mg/l (kui ained ei ole kiiresti lagunevad) ja 0,01 mg/l (kui ained on kiiresti lagunevad), suurendavad segu mürgisust isegi väikese kontsentratsiooni juures ning seetõttu suurendatakse klassifitseerimisel tavaliselt nende osakaalu summeerimise teel.
When a mixture contains components classified as Acute or Chronic 1, one of the following shall be applied:
Kui segu sisaldab ägeda või kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid, kohaldatakse üht järgnevatest viisidest:
the tiered approach described in sections 4.1.3.5.5.3 and 4.1.3.5.5.4 using a weighted sum by multiplying the concentrations of Acute 1 and Chronic 1 components by a factor, instead of merely adding up the percentages.
punktides 4.1.3.5.5.3 ja 4.1.3.5.5.4 kirjeldatud astmelist lähenemisviisi, kasutades kaalutud summat, mille saamiseks ei liideta asjakohaste koostisainete protsendiosi lihtsalt kokku, vaid ägeda ohu 1. kategooria ja kroonilise ohu 1. kategooria koostisainete kontsentratsioone korrutatakse enne liitmist määratud korrutusteguriga.
This means that the concentration of “Acute 1” in the left column of Table 4.1.1 and the concentration of “Chronic 1” in the left column of Table 4.1.2 are multiplied by the appropriate multiplying factor.
See tähendab, et „ägeda ohu 1. kategooria” kontsentratsiooni tabeli 4.1.1 vasakus tulbas ja „kroonilise ohu 1. kategooria” kontsentratsiooni tabeli 4.1.2 vasakus tulbas korrutatakse asjakohase korrutusteguriga.
The multiplying factors to be applied to these components are defined using the toxicity value, as summarised in Table 4.1.3.
Nende koostisainete suhtes kohaldatavad korrutustegurid määratakse ohu väärtuse abil, nagu tabelis 4.1.3 on kokkuvõtlikult näidatud.
Therefore, in order to classify a mixture containing Acute/Chronic 1 components, the classifier needs to be informed of the value of the M-factor in order to apply the summation method,
Seepärast on ägeda/kroonilise ohu 1. kategooria koostisainete klassifitseerimiseks vaja teada korrutusteguri väärtust, et saaks kasutada summeerimismeetodit;
the additivity formula (see section 4.1.3.5.2) provided that toxicity data are available for all highly toxic components in the mixture and there is convincing evidence that all other components, including those for which specific acute and/or chronic toxicity data are not available, are of low or no toxicity and do not significantly contribute to the environmental hazard of the mixture.
summeeritavuse valemit (vt punkt 4.1.3.5.2), tingimusel et mürgisuse andmed on kättesaadavad segu kõikide suure mürgisusega koostisainete kohta ja on olemas veenvad tõendid selle kohta, et kõik muud koostisained, sealhulgas ka need, mille ägeda ja/või kroonilise mürgisuse kohta konkreetsed andmed puuduvad, on vähese mürgisusega või mürgisuseta ega suurenda oluliselt segu keskkonnaohtlikkust.
Table 4.1.3
Tabel 4.1.3
Multiplying factors for highly toxic components of mixtures
Segu suure mürgisusega koostisainete korrutustegurid
M factor
Korrutustegur
L(E)C50 value mg/l
L(E)C50 väärtus mg/l
NOEC value mg/l
NOEC väärtusmg/l
NRD [11] components
NRD [11] koostisained
RD [12] components
RD [12] koostisained
(continue in factor 10 intervals)
(jätka kümnekordse korrutusteguriga)
Classification of mixtures with components without any useable information
Segude klassifitseerimine, kui nende koostisainete kohta ei ole kasutuskõlblikku teavet
In the event that no useable information on acute and/or long-term aquatic hazard is available for one or more relevant components, it is concluded that the mixture cannot be attributed to one or more definitive hazard category(ies).
Kui on selge, et segu ühe või mitme koostisosa veekeskkonnale ohtliku ägeda ja/või pikaajalise ohu kohta puudub igasugune kasutamiskõlblik teave, ei saa segu lõplikult klassifitseerida ühte või mitmesse ohukategooriasse.
In this situation the mixture shall be classified based on the known components only, with the additional statement on the label and in the SDS that: “Contains x % of components with unknown hazards to the aquatic environment”.
Sel juhul klassifitseeritakse segu üksnes teadaolevate koostisainete põhjal ning märgisele ja ohutuskaardile lisatakse täiendav lause: „sisaldab x % koostisaineid, mille toimet veekeskkonnale ei teata.”
Hazard communication
Ohust teavitamine
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 4.1.4.
Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 4.1.4 esitatud märgistuselemente.
Table 4.1.4
Tabel 4.1.4
Label elements for hazardous to the aquatic environment
Veekeskkonda ohustava toime märgistuselemendid
ACUTE AQUATIC HAZARD
ÄGE OHTLIKKUS VEEKESKKONNALE
GHS pictogram
GHSi piktogramm
H400: Very toxic to aquatic life
H400: „Väga mürgine veeorganismidele”
LONG-TERM AQUATIC HAZARD
PIKAAJALINE OHT VEEKESKKONNALE
No pictogram is used
Piktogrammi ei kasutata
No signal word is used
Tunnussõna puudub
H410: Very toxic to aquatic life with long lasting effects
H410: „Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”
H411: Toxic to aquatic life with long lasting effects
H411: „Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”
H412: Harmful to aquatic life with long lasting effects
H412: „Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime”
H413: May cause long lasting harmful effects to aquatic life
H413: „Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet”
Part 5 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008 is replaced by the following text:
Määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 5. osa asendatakse järgmise tekstiga:
PART 5: ADDITIONAL HAZARDS
OSA: TÄIENDAVAD OHUD
Hazardous to the ozone layer
Ohtlik osoonikihile
Ozone depleting potential (ODP) is an integrative quantity, distinct for each halocarbon source species, that represents the extent of ozone depletion in the stratosphere expected from the halocarbon on a mass-for-mass basis relative to CFC-11.
Osoonikihi kahandamise potentsiaal (ODP) on igale halogeenitud süsivesinikule eriomane terviklik suurus (arvnäitaja), mis näitab asjaomase halogeenitud süsivesiniku põhjustatud osoonikihi kahandamise ulatust stratosfääris, mis tuleneb selle halogeenitud süsivesiniku massisuhtest CFC-11-ga.
The formal definition of ODP is the ratio of integrated perturbations to total ozone, for a differential mass emission of a particular compound relative to an equal emission of CFC-11.
Osoonikihi kahandamise potentsiaal on ametliku definitsiooni järgi teatud ühendile eriomase massiemissiooni ja sama koguse CFC-11 heite poolt koguosoonile tekitatud tervikhäire suhe.
Substance hazardous to the ozone layer means a substance which, on the basis of the available evidence concerning its properties and its predicted or observed environmental fate and behaviour may present a danger to the structure and/or the functioning of the stratospheric ozone layer.
Osoonikihile ohtlik aine on aine, mis võib tema omadusi ja eeldatud või täheldatud keskkonnas liikumist ja käitumist käsitlevate tõendite põhjal olla ohtlik stratosfääri osoonikihi struktuurile ja/või toimimisele.
This includes substances which are listed in Annex I to Regulation (EC) No 1005/2009 of the European Parliament and of the Council of 16 September 2009 on substances that deplete the ozone layer.5.1.2.
Nende hulka kuuluvad ained, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) I lisas.5.1.2.
A substance shall be classified as hazardous to the ozone layer (Category 1) if the available evidence concerning its properties and its predicted or observed environmental fate and behaviour indicate that it may present a danger to the structure and/or the functioning of the stratospheric ozone layer.
Aine klassifitseeritakse osoonikihile ohtlikuks (1. kategooria), kui tõendid tema omaduste ja eeldatud või täheldatud liikumise ja käitumise kohta näitavad, et aine võib olla ohtlik stratosfääri osoonikihi struktuurile ja/või toimimisele.
Mixtures shall be classified as hazardous to the ozone layer (Category 1) on the basis of the individual concentration of the substance(s) contained therein that are also classified as hazardous to the ozone layer (Category 1), in accordance with Table 5.1.
Segud klassifitseeritakse osoonikihile ohtlikuks (1. kategooria) tabeli 5.1 kohaselt osoonikihile ohtlikuks (1. kategooria) klassifitseeritud ainete individuaalse sisalduse põhjal.
Generic concentration limits for substances (in a mixture), classified as hazardous to the ozone layer (Category 1), that trigger classification of the mixture as hazardous to the ozone layer (Category 1)
Osoonikihile ohtlikuks (1. kategooria) klassifitseeritud ainete üldised sisalduse piirväärtused (segus), mille alusel segu klassifitseeritakse osoonikihile ohtlikuks (1. kategooria)
Classification of the substance
Aine klassifitseerimine
Classification of the mixture
Segu klassifitseerimine
Hazardous to the ozone layer (Category 1)
Ohtlik osoonikihile (1. kategooria)
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 5.2.
Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 5.2 esitatud märgistuselemente.
Label elements for hazardous to the ozone layer
Osoonikihile ohtlike ainete märgistuselemendid
Symbol/pictogram
Sümbol/piktogramm
H420: Harms public health and the environment by destroying ozone in the upper atmosphere
H420: „Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti”
Precautionary statements
Hoiatuslause
To date, the calculation method has been validated for mixtures containing up to 6 volatile components.
Praeguseks on kinnitatud arvutusmeetod segude jaoks, mis sisaldavad kuni kuut lenduvat koostisainet.
These components may be flammable liquids like hydrocarbons, ethers, alcohols, esters (except acrylates), and water.
Need koostisained võivad olla tuleohtlikud vedelikud, näiteks süsivesinikud, eetrid, alkoholid, estrid (välja arvatud akrülaadid) ja vesi.
It is however not yet validated for mixtures containing halogenated sulphurous, and/or phosphoric compounds as well as reactive acrylates.
Arvutusmeetodid ei ole siiski veel kinnitatud segude puhul, mis sisaldavad halogeenitud väävel- ja/või fosforühendeid ja reageerivaid akrülaate.
If the calculated flash point is less than 5 °C greater than the relevant classification criterion, the calculation method may not be used and the flash point should be determined experimentally.’;
Kui arvutatud leekpunkt on asjakohasest klassifitseerimiskriteeriumist vähem kui 5 °C suurem, ei tohi arvutusmeetodit kasutada ja leekpunkt tuleb määrata katseliselt.”;
OJ L 142, 31.5.2008, p. 1.’
ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.”
Gas concentrations are expressed in parts per million per volume (ppmV).
Gaasi sisaldust väljendatakse miljondike mahuosadena (ppmV).
At present, recognised and validated animal models for the testing of respiratory hypersensitivity are not available.
Praeguseks ei ole ühtki loomkatsete mudelit hingamiselundite ülitundlikkuse katsetamiseks heaks kiidetud ega kinnitatud.
Under certain circumstances, data from animal studies may provide valuable information in a weight of evidence assessment.
Teatavates oludes võivad loomkatsetest saadud andmed pakkuda väärtuslikku teavet tõendite kaalukuse hindamiseks.
However, if on the basis of the evidence, it can be demonstrated that these substances induce symptoms of asthma by irritation only in people with bronchial hyper reactivity, they should not be considered as respiratory sensitisers.’;
Kui on võimalik tõendada, et need ained tekitavad ärrituse teel astma sümptomeid ainult ülitundlikel inimestel, ei tuleks neid käsitada hingamiselundite sensibilisaatoritena.”
Specific guidance has been issued by the European Chemicals Agency on how these data for such substances may be used in meeting the requirements of the classification criteria.
Euroopa Kemikaaliamet on välja andnud erisuunised selle kohta, kuidas selliseid aineid käsitlevaid andmeid saab kasutada klassifitseerimiskriteeriumidele vastavuse saavutamiseks.
For explanation of the M-factor, see 4.1.3.5.5.5.
Korrutustegurit (M) selgitatakse punktis 4.1.3.5.5.5.
Non-rapidly degradable.
Koostisained, mis kiiresti ei lagune.