natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SBS argues that the user charges will in practice have the same effect for households as an increase in the licence fee, since distributors’ operating packages will always include TV2 Danmark.
SBSi sõnade kohaselt mõjub vaatajatasu leibkondadele tegelikkuses samamoodi kui litsentsitasu tõstmine, sest levitajate paketid sisaldavad alati TV2 Danmarki.
This compulsory element, Together with the fact that user charges can only be amended through a legislative amendment [84], should qualify them as State aid [85].
Selle kohustusliku elemendi ja asjaolu tõttu, et vaatajatasu saab muuta ainult seadusandliku muudatusega, [84] tuleks see tasu liigitada riigiabiks [85].
In this regard, SBS cites the Court’s case-law in Essent Netwerks [86].
Sellega seoses viitab SBS Euroopa Kohtu otsusele Essent Netwerksi kohtuasjas [86].
However, contrary to the previous licence fee arrangement in Denmark, which the Commission indeed regarded as State aid [87], end users are not legally obliged to pay the charges, but pay the remuneration as part of a contractual arrangement into which they enter voluntarily.
Vastupidiselt Taani varasemale litsentsitasude korrale, mida komisjon tõepoolest käsitas riigiabina, [87] ei ole vaatajad seaduslikult kohustatud kõnealust tasu maksma, vaid nad maksavad hüvitist vabatahtlikult sõlmitava lepingu alusel.
Nor are the charges collected by a public institution as was the case for the licence fee, but by the private operator Boxer and other private distributors on the other platforms.
Samuti ei kogu seda tasu avalik asutus, nagu litsentsitasude puhul ette nähtud, vaid eraoperaator Boxer ja muid platvorme kasutavad teised erasektori levitajad.
The State will not be involved in any enforcement action in cases where users do not pay the charges; the distributor would have to bring a civil action to obtain payment.
Riik ei ole kuidagi seotud jõustamismeetmetega juhtumite puhul, kui vaatajad tasu ei maksa, vaid makse väljanõudmiseks peab levitaja algatama tsiviilhagi.
The fact that TV2 is granted the right to charge subscription fees by a change in the licence granted by the Ministry of Culture is not sufficient to find that state resources are involved.
Asjaolu, et kultuuriministeerium annab TV2-le litsentsi muutmisega õiguse nõuda abonenttasusid, ei ole piisav järeldamaks, et hõlmatud on riigi ressursid.
It is not a case of state intervention leading to a loss of state resources.
Tegemist ei ole riigi sekkumisega, mille tulemuseks on riigi ressursside kaotamine.
In that regard, the reference by SBS to the Essent Netwerks case is not relevant.
Sellega seoses ei ole SBSi viide Essent Netwerksi kohtuasjale asjakohane.
Paragraph 73 of the quoted judgment establishes a distinction between the situation in Essent and that of the Pearle case [88], by stating that in the former, the charge in question was embedded in a policy determined by the authorities.
Nimetatud kohtuotsuse punktis 73 on tehtud vahet Essenti ja Pearle kohtuasjas [88] esinenud olukordadel ning väidetud, et esimese puhul tuleneb asjaomane tasu ametiasutuste kehtestatud poliitikast.
In order to distinguish the cases, the Court refers in Essent to the introduction of the charge by legislature, but does not stipulate that any state intervention by legislation automatically leads to an involvement of state resources.
Juhtumite eristamiseks osutab kohus Essenti kohtuasjas seadusandja kehtestatud tasule, kuid ei väida, et igasuguse seadusandluse teel toimuva riigi sekkumise puhul oleks kaasatud riigi ressursid.
This is clear from the cited Essent judgment itself, since paragraph 75 of that judgment further distinguishes the case from the Preussen Elektra case, which did involve a legislative act (and in which no State aid was found to be involved) obliging electricity suppliers to purchase electricity produced in their area of supply from renewable sources at a minimum price.
See ilmneb nimetatud Essenti kohtuotsusest endast, sest kõnealuse otsuse punktis 75 on peale selle tehtud vahet nimetatud juhtumi ja Preussen Elektra kohtuasja vahel, mis hõlmas seadusandlikku akti (ja mille puhul leiti, et tegemist ei ole riigiabiga), millega elektritarnijatele pandi kohustus osta oma piirkonnast miinimumhindadega taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit.
The Court states that in Essent, the undertakings in question had been appointed to ‘manage a state resource’, contrary to the situation in Preussen Elektra [89].
Kohus sedastab, et vastupidiselt Preussen Elektra olukorrale olid asjaomased ettevõtjad Essenti kohtuasjas volitatud „riigi ressursse haldama” [89].
In the case in question, TV2 is not called upon by the State to manage a state resource.
Käesoleval juhul ei palu riik TV2-l riigi ressursse hallata.
The change in the licence implements only an already existing right to an additional source of income (for the legislation, see Section 38a(2) of the Danish Broadcasting Act).
Litsentsi muutmisega üksnes rakendatakse juba kehtivat õigust täiendavale sissetulekuallikale (seoses seadusandlusega vt Taani ringhäälinguseaduse paragrahvi 38a lõige 2).
The Commission therefore finds that the end-user charges do not involve state resources within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Seepärast leiab komisjon, et vaatajatasu ei hõlma riigi ressursse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
The state resources involved confer an economic advantage on TV2 in that the same financial instruments at market conditions would attract a higher borrowing cost, or higher fees, if any market operators agreed to make further funds available to the beneficiary at the amount envisaged.
Kaasatud riigi ressursid annavad TV2-le majandusliku eelise, sest turutingimustel tooksid samad finantsvahendid kaasa kõrgemad laenukulud või suuremad tasud, kui mõni turul tegutsev äriühing nõustuks andma abisaaja käsutusse kavandatud summas täiendavaid vahendeid.
According to the evidence submitted by Denmark, none were willing to do so.
Taani esitatud tõendite kohaselt ei soovinud ükski neist seda teha.
These resources will allow TV2 to continue operating on markets on which it is currently active.
Kõnealused vahendid võimaldavad TV2-l jätkata oma tegevust turgudel, kus ta praegu tegutseb.
These markets include the market(s) for sale and purchase of broadcasting rights, the market(s) for pay-TV services and the market for TV advertising in Denmark.
Nimetatud turud hõlmavad edastusõiguste müümise ja ostmise turgu/turge, tasuliste telekanalitega seotud teenuste turgu/turge ja Taani telereklaamiturgu.
On those markets, TV2 competes with other broadcasters such as SBS or Viasat, among others.
konkureerib nendel turgudel teiste ringhäälinguettevõtjatega, muu hulgas näiteks SBSi või Viasatiga.
It follows that by favouring TV2, the aid in question distorts or threatens to distort competition on those markets.
Sellest tuleneb, et eelistades TV2, kahjustab või ähvardab kõnealune abi kahjustada konkurentsi asjaomastel turgudel.
The affected markets, such as the purchase and sale of broadcasting rights and TV advertising for products from other Member States intended for sale in Denmark, are subject to trade between Member States [90].
Mõjutatud turgudel, nagu edastusõiguste müümise ja ostmise turul ning teistest liikmesriikidest pärit ja Taanis müümiseks ettenähtud toodete telereklaami turul toimub liikmesriikidevaheline kauplemine [90].
Moreover, some competitors of TV2 Danmark A/S broadcast their channels from the United Kingdom and/or are subsidiaries of groups incorporated in other Member States, whose decision to remain or increase their activity on the Danish market may be influenced by the planned aid.
Peale selle edastavad äriühingu TV2 Danmark A/S teatavad konkurendid oma kanaleid Ühendkuningriigist ja/või on teistes liikmesriikides asutatud kontsernide tütarettevõtjad ning kavandatav abi võib mõjutada nende otsust Taani turule jääda või seal oma tegevust laiendada.
The State aid in question therefore affects, or risks affecting, patterns of trade between Member States.
Seega kõnealune abi mõjutab või võib mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri.
Since Article 107(1) TFEU applies, the restructuring aid package needs to be assessed in terms of its compatibility with the internal market.
Kuna kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1, tuleb hinnata päästmisabi paketi kokkusobivust siseturuga.
Standstill obligation
Rakendamiskeeld
Denmark has respected the standstill obligation mentioned in Article 3 of Council Regulation (EC) No 659/1999 [91], since it notified the aid measures under the restructuring plan and has to date not implemented them.
Taani on pidanud kinni nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 [91] artiklis 3 nimetatud rakendamiskeelust, sest ta teatas ümberkorralduskava raames kavandatud meetmetest ja ei ole neid seni rakendanud.
Implementation of the rescue aid was authorised by the Commission decision of 4 August 2008.
Päästmisabi rakendamiseks anti luba komisjoni 4. augusti 2008. aasta otsusega.
Compatibility of the State aid with the internal market
Riigiabi kokkusobivus siseturuga
The compatibility of the measures will be assessed under Article 107(3)(c) TFEU in conjunction with the Guidelines.
Meetmete kokkusobivust hinnatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel koostoimes suunistega.
The application of Article 106(2) TFEU to the measures in question in relation to financing of public service broadcasting is not analysed.
ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamist kõnealuste meetmete suhtes seoses avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamisega ei analüüsita.
While the financial difficulties of TV2 mainly originate from the provision of the public service channel and the absence of a business model with stable revenue sources, the State aid measures are not limited to public service provision, but are directed at TV2 as a group, i.e. including its commercial activities.
Kuigi TV2 rahalised raskused on tingitud peamiselt avalik-õigusliku kanali pakkumisest ja stabiilseid tuluallikaid sisaldava ärimudeli puudumisest, ei piirdu riigiabi meetmed avaliku teenuse osutamisega, vaid on suunatud TV2-le kui kontsernile, st need hõlmavad ka tema kommertstegevust.
Furthermore, the Danish authorities have not argued in detail that the State aid measures were compatible with the internal market on the basis of Article 106(2) TFEU and the Commission has not received sufficient information which would enable it to carry out the assessment under Article 106(2) TFEU in conjunction with the Broadcasting Communication [92].
Peale selle ei ole Taani ametiasutused esitanud üksikasjalikke argumente selle kohta, et riigiabi meetmed olid ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 põhjal siseturuga kokkusobivad ning komisjon ei ole saanud piisavat teavet, mis võimaldaks tal teostada hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel koostoimes ringhäälinguteatisega [92].
The Guidelines provide for the possibility of granting rescue aid as a temporary assistance for firms in difficulty pending the preparation of a restructuring plan or to address an acute liquidity crisis.
Suunistega on ette nähtud võimalus anda raskustes olevatele äriühingutele ajutise toetusena päästmisabi kuni ümberkorralduskava koostamiseni või terava likviidsuskriisi leevendamiseks.
According to point 26 of the Guidelines, the deadline for putting an end to the aid is extended until the Commission has reached its decision on the plan.
Suuniste punkti 26 kohaselt pikendatakse abi lõpetamise tähtaega seni, kuni komisjon on kava kohta otsuse langetanud.
The fact that the rescue aid facility is still in place for TV2 is in line with that stipulation, as TV2 has submitted a restructuring plan within the deadline.
Asjaolu, et TV2 puhul kehtib jätkuvalt võimalus saada päästmisabi, on selle sättega kooskõlas, sest TV2 esitas ümberkorralduskava ettenähtud tähtajaks.
Restructuring aid must be based on a feasible, coherent and far-reaching plan to restore the firm’s long term viability within a reasonable time frame.
Päästmisabi peab põhinema realistlikul, ühtsel ja laiaulatuslikul kaval, mille eesmärk on taastada mõistliku aja jooksul äriühingu pikaajaline elujõulisus.
Restructuring usually involves the following elements: the restructuring of all aspects of the functioning of the company, the reorganisation and rationalisation of the firm’s activities, including the withdrawal from loss-making activities and financial restructuring.
Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt järgmisi elemente: äriühingu toimimise kõikide tahkude ümberkorraldamine, tema tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, sealhulgas kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, ja rahaline ümberkorraldamine.
Restructuring operations, if benefiting from State aid, cannot be limited, however, to making good past losses without tackling the reasons.
Kui ümberkorraldamist toetatakse riigiabiga, ei saa see siiski piirduda varasema kahjumi korvamisega ilma selle põhjuseid lahendamata.
Furthermore, the restructuring has to be financed at least partially by the own resources of the company.
Peale selle tuleb ümberkorraldamist vähemalt osaliselt rahastada äriühingu omavahenditest.
Finally, compensatory measures must be adopted to minimise the distortive effects of the aid.
Lõpuks tuleb kohandada kompensatsioonimeetmeid, et abi moonutav mõju oleks minimaalne.
The Commission will in the following examine whether these conditions are met.
Järgnevalt uurib komisjon, kas nimetatud tingimused on täidetud.
Eligibility — Firm in difficulty
Abikõlblikkus – raskustes olev äriühing
According to point 9 of the Guidelines, a firm is in difficulty where it is unable, whether through its own resources or with funds it is able to obtain from its owners/shareholders, to stem losses, which, without outside intervention by public authorities, will almost certainly condemn it to going out of business.
Vastavalt suuniste punktile 9 on äriühing raskustes siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt saadud vahenditega kõrvaldada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.
Point 11 of the Guidelines mentions certain criteria according to which a firm is in difficulty, even where none of the criteria of point 10 of the Guidelines are present.
Suuniste punktis 11 on loetletud teatavad kriteeriumid, mille puhul äriühingu võib lugeda raskustes olevaks isegi siis, kui ei esine ühtegi suuniste punktis 10 loetletud tingimust.
Point 11 stipulates that ‘in any event, a firm in difficulty is eligible only where, demonstrably, it cannot recover through its own resources or with the funds it obtains from its owners/shareholders or from market sources’.
Punktis 11 on sätestatud, et „[i]gal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või turuallikatest saadavate vahenditega”.
The Commission comes to the conclusion that at the time of the notification of the restructuring plan, TV2 constituted such a firm in difficulty.
Komisjon teeb järelduse, et ümberkorralduskava esitamise ajal oli TV2 puhul tegemist sellise raskustes oleva äriühinguga.
This can be seen from the figures in the Commission’s decision opening the formal investigation procedure, and more importantly from the figures produced in recitals 36-42 of this Decision, which were submitted at a later point in January 2010 and which describe a company with losses, declining market shares, mounting debt and in particular negative cash flows due to declining advertising revenues, bad investments and increasing interest charges.
Seda tõendavad komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses sisalduvad arvandmed ning, veelgi olulisemana, hiljem, 2010. aasta jaanuaris esitatud ja käesoleva otsuse põhjendustes 36–42 toodud arvandmed, mis osutavad kahjumit kandvale äriühingule, kahanevatele turuosadele, kasvavale võlale ning eeskätt vähenevast reklaamitulust, kehvadest investeeringutest ja kasvavatest intressimaksetest tingitud negatiivsetele rahavoogudele.
While it turned out later that the company had indeed, as competitors estimated, made a profit in 2008 (the estimate at the end of March 2008 still pointed to […] of DKK […] million), this profit was small, and does not in itself alter the finding that the company could not continue its operations without external financing.
Kuigi hiljem selgus, et nagu konkurendid olid hinnanud, oli äriühing 2008. aastal tõepoolest kasumit teeninud (2008. aasta märtsis esitatud prognoos näitas veel […] miljoni Taani krooni suurust […]), oli see kasum väike ega muuda iseenesest järeldust, et äriühing ei suutnud ilma välisrahastamiseta oma tegevust jätkata.
The private credit facilities at the company’s disposal were short term and could be withdrawn any time.
Äriühingu käsutuses olevad erasektori pakutud laenuvõimalused olid lühiajalised ja need võis igal ajal tagasi võtta.
The company had an acute liquidity need which it could not overcome by its own resources.
Äriühingul olid terav sularahavajadus, mida ta ei suutnud oma vahendite abil katta.
Nor could it obtain external financing.
Samuti ei suutnud ta leida välisrahastamist.
There was a danger that short-term credits would be withdrawn.
Esines oht, et lühiajaline laenuvõimalus võetakse tagasi.
As already stated in the opening decision, the main financing bank of TV2, […], asked to reduce its loan and credit facilities in 2008.
Nagu menetluse algatamise otsuses juba märgiti, palus TV2 põhiliselt rahastav pank […] tal 2008. aastal oma laenu ja laenuvõimalusi vähendada.
In addition to TV2’s problems, which even included mortgaging its own premises in Odense, Denmark produced evidence that other banks had also refused to provide TV2 with long-term loans (see recitals 44 et seq. of this Decision).
Peale TV2 probleemide, mis hõlmasid isegi raskusi tema Odenses asuvatele valdustele hüpoteegi seadmisel, esitas Taani tõendeid selle kohta, et ka teised pangad olid keeldunud TV2-le pikaajaliste laenude andmisest (vt käesoleva otsuse põhjendus 44 ja järgnevad).
The banks pointed to the weaknesses in TV2’s cyclical income stream based on advertising revenues, which as a business model was considered unsustainable.
Pangad juhtisid tähelepanu puudustele TV2 reklaamitulul põhinevates hooajalistes sissetulekutes, mida ei peetud ärimudelina jätkusuutlikuks.
Pending legal cases added to the problems.
Probleeme võimendasid pooleliolevad kohtuasjad.
As a result, TV2’s funding became increasingly tilted towards short-term liabilities, and thus fragile.
Selle tulemusel kaldus TV2 rahastamine üha enam lühiajaliste kohustuste poole ja muutus seega nõrgemaks.
In other words, TV2 was unable, within the meaning of point 11 of the Guidelines, to recover from the situation using funds obtainable from market sources.
Teiste sõnadega ei olnud TV2 suuniste punkti 11 tähenduses suuteline sellest olukorrast välja tulema, kasutades turuallikatest saadavaid vahendeid.
These findings are not called into question by the submissions from competitors.
Konkurentide esitatud dokumentides ei seata neid järeldusi kahtluse alla.
For completeness, it should be mentioned that the Guidelines do not require the company to be in actual insolvency proceedings.
Terviklikkuse huvides tuleb märkida, et suunistes ei nõuta, et äriühingu suhtes oleks algatatud maksejõuetusmenetlus.
On the contrary, aid can be given — under strict conditions — to prevent precisely that.
Vastupidi, abi võib – rangetel tingimustel – anda just selle vältimiseks.
As to the arguments of the competitors that TV2 is a profitable company, or could become profitable, the above-mentioned results for TV2 show that the company realised a profit in 2008, but contrary to what Viasat had estimated, it incurred a loss for 2009 of DKK 27 million, which deviated significantly from the Viasat forecast of DKK 249 million in profit.
Seoses konkurentide väidetega selle kohta, nagu oleks TV2 kasumlik äriühing või võiks kasumlikuks muutuda, näitavad TV2 eespool nimetatud majandustulemused küll kasumi teenimist 2008. aastal, ent vastupidiselt Viasati hinnangutele kandis ta 2009. aastal 27 miljoni Taani krooni suurust kahjumit, mis läks märkimisväärselt lahku Viasati prognoositud 249 miljoni Taani krooni suurusest kasumist.
The profit for 2010 is also estimated to be much smaller than that assumed by Viasat.
Hinnangute kohaselt jääb ka 2010. aasta kasum Viasati prognoosist palju väiksemaks.
The Commission has not found any errors in the methodologies used by TV2 and its consultant PWC (see also recital 41 of this Decision).
Komisjon ei ole tuvastanud mingeid puudujääke TV2 ja tema konsultandi PWC kasutatud metoodikates (vt ka käesoleva otsuse põhjendus 41).
As to the study of TV2’s credit rating submitted by Viasat and carried out by Audon partners [93], according to which TV2 could have obtained credit, the reactions of banks show that the real picture is a different one.
Mis puudutab Viasati esitatud ja Audon Partnersi koostatud TV2 krediidireitingu uuringut, [93] mille kohaselt TV2 oleks võinud laenu saada, siis näitab pankade reaktsioon teistsugust olukorda.
The analysis is furthermore based only on figures and assumptions which have not been checked with TV2.
Pealegi tuginetakse analüüsis ainult sellistele arvandmetele ja eeldustele, mida ei ole TV2 käest üle kontrollitud.
The fact that the company has drawn much less on the rescue aid credit facility than it could have does not mean that it cannot be regarded as a firm in difficulty.
Asjaolu, et äriühing on kasutanud päästmisabina antud laenuvõimalusi oluliselt vähemal määral, kui tal oleks võimalik olnud, ei tähenda, et teda ei saa käsitada raskustes oleva äriühinguna.
It would be an absurd finding to disqualify a beneficiary of rescue and restructuring aid from eligibility for the aid if cost-saving measures and other measures envisaged in the restructuring plan later prove to be successful, and help the company to deal with its financing problems largely using its own resources.
Absurdne oleks järeldada, et päästmis- ja ümberkorraldusabi saaja ei ole enam sellise abi saamiseks abikõlblik, kui kulude kokkuhoiu meetmed ja teised ümberkorralduskavaga ettenähtud meetmed osutuvad hiljem edukaks ning võimaldavad äriühingul lahendada finantsprobleeme suuresti oma vahenditega.
This might, however, lead to the result that at a certain point in time ongoing State aid is no longer necessary, which will be discussed below (see recital 149).
Selle tulemusel võib aga järeldada, et teatud ajahetkel ei ole riigiabi enam vajalik, nagu allpool arutatakse (vt põhjendus 149).
In any event, the credit facility was always constructed in such a way that the company could only get access to it in the event of a certified need.
Igal juhul oli laenuvõimalus olnud alati ülesehitatud nii, et äriühing sai seda kasutada ainult tõendatud vajaduse korral.
This was done in order to keep the aid to the minimum, and TV2’s behaviour in trying to achieve the restructuring process as much as possible using its own resources is in line with that requirement.
Selle eesmärk oli hoida abi minimaalsena ning püüdes viia ümberkorraldusprotsessi ellu võimalikult suures ulatuses oma vahenditega, käitus TV2 kooskõlas selle nõudega.
It should furthermore be underlined that the numerous allegations by Viasat and SBS that TV2’s weak financial situation is self-inflicted through poor management decisions or bad investments is irrelevant for its eligibility under the Guidelines, which do not ask for the cause of the financial problems of the aid beneficiary, but only seek to ascertain that the aid beneficiary is indeed a firm in difficulty.
Veel tuleb rõhutada, et Viasati ja SBSi arvukad viited, nagu oleks TV2 nõrk rahaline olukord tingitud äriühingust endast kas siis halbade juhtimisotsuste või kehvade investeeringute kaudu, ei ole asjakohased seoses tema abikõlblikkusega suuniste alusel, milles ei käsitleta abisaaja finantsprobleemide põhjust, vaid püütakse ainult veenduda, et abisaaja on tõepoolest raskustes olev äriühing.