natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, as the capital was paid to ÅI in 2007 and has not been paid back, the Commission considers that the national court decision does not remove this measure from the scope of its investigation.
Kuid kuna 2007. aastal anti ettevõtjale ÅI kapitali ning seda ei ole tagasi makstud, leiab komisjon, et siseriikliku kohtu otsuse olemasolu ei kõrvalda seda meedet komisjoni uurimise alt.
According to the Finnish authorities, all capital increases were provided to finance the iTiden project, with the exception of the following:
Soome ametiasutuste sõnul võimaldati kõiki kapitalisuurendamisi selleks, et rahastada iTideni projekti, välja arvatud järgmised meetmed:
C-I: Capital injection of 18 June 1997 (EUR 84094,39)
C-I) 18. juuni 1997. aasta kapitalisüst (84094,39 eurot);
C-II: Capital injection of 22 June 2000 (EUR 340582,27)
C-II) 22. juuni 2000. aasta kapitalisüst (340582,27 eurot);
C-III: Capital injection of 10 October 2000 (EUR 114368,37)
C-III) 10. oktoobri 2000. aasta kapitalisüst (114368,37 eurot);
C-VIII: Capital injection of 30 September 2004 (EUR 669896,95)
C-VIII) 30. septembri 2004. aasta kapitalisüst (669896,95 eurot);
C-IX: Capital injection of 16 June 2005 (EUR 199977,91).
C-IX) 16. juuni 2005. aasta kapitalisüst (199977,91 eurot).
All the loan guarantees, according to Finland, were issued with the purpose of financing the iTiden project.
Soome ametiasutuste sõnul anti kõik laenugarantiid iTideni projekti rahastamiseks.
More details on the loan guarantees are given in recitals 66 to 86 below.
Laenugarantiisid käsitlev üksikasjalikum teave on esitatud allpool põhjendustes 66–86.
GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 108(2) TFEU
ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In the opening decision, the Commission questioned whether the capital increases and loan guarantees were compatible with the internal market on the following grounds.
Komisjon seadis menetluse algatamise otsuses kahtluse alla, kas kapitalisuurendamised ja laenugarantiid olid kokkusobivad siseturuga järgmistel põhjustel.
As regards the existence of State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU, the Commission noted that the measures involved State resources, as they were granted by the local authorities, and that they were selective, as they were targeted at ÅI.
Seoses riigiabi olemasoluga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses täheldas komisjon, et meetmed hõlmasid riigi ressursse, sest neid meetmeid võimaldas kohalik omavalitsus, ning meetmed olid valikulised, sest need olid suunatud ettevõtjale ÅI.
As regards the criterion of whether the measures granted an ‘advantage which it would not have obtained under normal market conditions’ because a private investor, guided by the prospect of profitability in the long run, would not have given the same support, the Commission doubted that a private investor would have provided capital as the LG did, given ÅI’s long record of losses or, at best, very modest profits.
Seoses kriteeriumiga, kas meetmetega anti eelis, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel, sest pikas perspektiivis kasumlikkuse väljavaatest juhinduv eraõiguslik investor ei oleks andnud samasugust toetust, kahtles komisjon, kas eraõiguslik investor oleks ettevõtja ÅI pikaajalist kahjumit või siis parimal juhul väga tagasihoidlikku kasumit arvesse võttes kapitali andnud, nagu tegi seda Ahvenamaa KOV.
With respect specifically to the loan guarantees, the Commission doubted that ÅI would have been able to obtain comparable financial support on the markets, and that they consequently provided ÅI with an advantage.
Konkreetselt laenugarantiidega seoses kahtles komisjon, kas ettevõtja ÅI oleks suutnud saada turgudelt võrreldavat rahalist toetust, ning leidis, et nende garantiidega anti ettevõtjale ÅI eelis.
The Commission also considered that any such advantages would be liable to distort competition and intra-Community trade.
Samuti leidis komisjon, et iga selline eelis võib moonutada konkurentsi ja mõjutada ühendusesisest kaubandust.
If the measures were considered State aid, the Commission doubted that they could be viewed as compatible with the internal market.
Kui meetmeid peaks käsitatama riigiabina, siis kahtles komisjon, kas neid meetmeid saaks pidada siseturuga kokkusobivateks.
Finally, the Commission questioned Finland’s claim that the measures, if they were indeed considered to constitute State aid, had been granted in compliance with aid schemes that applied already prior to Finland’s accession to the EU and would thus be lawful.
Peale selle seadis komisjon kahtluse alla Soome ametiasutuste väite, et kui meetmed tõepoolest kujutasid endast riigiabi, siis võimaldati neid kooskõlas abikavadega, mida kohaldati juba enne Soome ühinemist ELiga, ning oleksid seega seaduslikud.
COMMENTS FROM FINLAND
SOOME AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
THE MEASURES ARE NOT STATE AID
MEETMED EI KUJUTA ENDAST RIIGIABI
Finland has taken the view that the LG has acted in accordance with the market investor principle, i.e. that the measures were guided by the LG’s prospects of return on its investment.
Soome ametiasutused on seisukohal, et Ahvenamaa KOV on toiminud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, st et meetmete võimaldamisel juhinduti Ahvenamaa KOVi väljavaadetest saada oma investeeringult tulu.
Finland has argued that the investment decisions were motivated by the company’s programme of new investments, chiefly by the iTiden project.
Soome ametiasutused on väitnud, et investeerimisotsused olid ajendatud ettevõtja uute investeeringute kavast, peamiselt iTideni projektist.
The measures were thus not intended to cover previous losses, or to support a loss-making business.
Seega ei soovitud meetmetega katta varasemat kahjumit või toetada kahjumit teenivat äritegevust.
The LG has obtained concrete value for its investments in new shares in ÅI, as the company’s value increased in line with the share subscription.
Ahvenamaa KOV on saanud oma investeeringu eest konkreetset tasu ettevõtja ÅI uute aktsiate näol, sest ettevõtte väärtus suurenes kooskõlas aktsiate märkimisega.
ÅI did not, therefore, obtain any advantage that it would not have been able to obtain from a private investor.
Seetõttu ei saanud ettevõtja ÅI mingit eelist, mida ei oleks olnud võimalik saada eraõiguslikult investorilt.
Irrespective of any possible advantage, Finland has also taken the view that the measures cannot be classified as State aid, because there is no concrete evidence of a significant effect on competition in the Åland real estate market.
Olenemata mis tahes võimalikust eelisest on Soome ametiasutused ka seisukohal, et meetmeid ei saa liigitada riigiabiks, sest puuduvad mis tahes konkreetsed tõendid olulise mõju kohta Ahvenamaa kinnisvaraturul valitsevale konkurentsile.
IF STATE AID, IT IS LAWFUL UNDER EXISTING AID SCHEMES
KUI TEGEMIST ON RIIGIABIGA, ON SEE KEHTIVATE RIIGIABIKAVADE KOHASELT SEADUSLIK
However, if the measures were found to include a State aid element, the aid, according to Finland, should be considered as lawful.
Kui siiski leitakse, et meetmed sisaldavad riigiabi elementi, tuleks abi Soome ametiasutuste sõnul käsitada seaduslikuna.
Finland has argued that both the capital injections and the guarantees were covered by existing aid schemes that were put into place prior to Finland’s EU membership.
Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka laenugarantiid olid hõlmatud kehtivate abikavadega, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga.
IF IT IS NEW STATE AID, IT IS NEVERTHELESS COMPATIBLE WITH THE INTERNAL MARKET
KUI TEGEMIST ON UUE RIIGIABIGA, ON SEE IKKAGI KOKKUSOBIV SISETURUGA
Should the measures constitute unlawful State aid, they should nonetheless be considered compatible with the internal market under Article 107(3)(c) TFEU, as their purpose has been the development of the region and the creation of new jobs, mainly by contributing to the diversification of the region’s economy, which relies too heavily on the shipping industry.
Kui leitakse, et meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, tuleks neid sellest olenemata käsitada siseturuga kokkusobivatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, sest nende meetmete eesmärk on olnud piirkonna arendamine ja uute töökohtade loomine, panustades peamiselt mereveondusest sõltuva piirkonna majanduse mitmekesistamisse.
POSSIBLE RECOVERY
VÕIMALIK TAGASTAMINE
Should the Commission find that the aid constitutes unlawful and incompatible aid that needs to be recovered, Finland put forward the following arguments.
Selleks puhuks, kui komisjon peaks leidma, et abi on ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu ning tuleb tagastada, esitasid Soome ametiasutused järgmised väited.
Under Article 14(1) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [12] the Commission will not require recovery of aid where this would be contrary to a general principle of Community law.
Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [12] artikli 14 lõike 1 kohaselt ei nõua komisjon abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.
This would be the case here, since Finland had legitimate reasons to expect that the abovementioned schemes, which pre-dated accession, were and still are valid, and thus that any aid granted under these rules would be lawful.
Antud juhul see nii oleks, sest Soomel on õiguspärased põhjused eeldada, et eespool nimetatud ja enne ühinemist kehtestatud kavad kehtisid ja kehtivad ikka veel ning et nende eeskirjade alusel antud mis tahes abi on sellest tulenevalt seaduslik.
Should the Commission nevertheless consider than the aid is to be recovered, Finland argues that the aid element in the capital increases is not necessarily the full nominal amount of the transactions that comprise State aid.
Selleks puhuks, kui komisjon peaks siiski leidma, et abi tuleb tagastada, väidab Soome, et abielement ei hõlma kapitalisuurendamiste puhul ilmtingimata riigiabi sisaldavate tehingute kogu nominaalväärtust.
In respect of the guarantees, any aid to be recovered cannot be larger than the interest advantage obtained by the firm as a result of the guarantee (by comparison to non-guaranteed loans).
Laenugarantiide puhul ei saa mis tahes tagastatav abi olla suurem kui ettevõtja poolt garantii tulemusel saadud intressieelis (võrreldes garanteerimata laenudega).
Similarly, concerning the capital injections, any aid cannot be more than ÅI’s cost of obtaining equivalent capital on the market.
Samamoodi ei saa ka kapitalisüstide puhul olla mis tahes abi suurem kui ettevõtja ÅI kulu, mis kaasneks samaväärse kapitali turult hankimisega.
QUALIFICATION AS STATE AID
RIIGIABINA KVALIFITSEERIMINE
According to Article 107(1) TFEU, ‘any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, insofar as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market’.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
The qualification of a measure as State aid requires that the following conditions are met: (a) it must be financed by a Member State or through State resources; (b) it must grant a selective advantage liable to favour certain undertakings or the production of certain goods; and (c) it must distort or threaten to distort competition and have the potential to affect trade between Member States.
Meetme kvalifitseerimiseks riigiabina peavad olema täidetud järgmised tingimused: a) meede peab olema rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; b) meetmega tuleb anda valikuline eelis, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ning c) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning potentsiaalselt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.
These conditions being cumulative, they must all be present before a measure is characterised as State aid.
Kuna need tingimused on kumulatiivsed, peavad nad olema kõik täidetud, et meedet saaks pidada riigiabiks.
STATE RESOURCES AND SELECTIVITY
RIIGI RESSURSID JA VALIKULISUS
For the reasons indicated in the opening decision (and which have not been contested by Finland), these two criteria are met.
Menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel (mida Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud) on need kaks kriteeriumit täidetud.
The measures are granted by individual decisions taken by the LG to make use of funds that it has been allocated in its annual budget by the regional assembly of Åland.
Meetmed võimaldati individuaalsete otsustega, mille Ahvenamaa KOV tegi eesmärgiga kasutada rahalisi vahendeid, mille talle on aastaeelarves eraldanud Ahvenamaa kohalik parlament.
The measures are thus clearly financed by the State and individually targeted at ÅI.
Seega rahastab meetmeid ilmselgelt riik ja need meetmed on suunatud konkreetselt ettevõtjale ÅI.
Finland has argued that the measures are not State aid because they did not provide ÅI with an advantage that it would not have been able to obtain on the markets, be it from a private shareholder or from a private creditor.
Soome ametiasutused on väitnud, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, sest nendega ei antud ettevõtjale ÅI eelist, mida ta ei oleks turult kas siis eraõiguslikult aktsionärilt või erasektori võlausaldajalt saanud.
It is a settled principle of State aid law (usually referred to as the Market Economy Investor Principle, or MEIP) that an investment by public authorities in the capital of undertakings constitutes State aid unless in similar circumstances a private investor, having regard in particular to the prospects of achieving a return, might have provided the same capital [13].
Riigiabi käsitlevates õigusnormides on välja kujunenud põhimõte (millele tavaliselt osutatakse kui turumajandusliku investori põhimõttele), et riigi ametiasutuste investeering ettevõtjate kapitali kujutab endast riigiabi, välja arvatud juhul, kui eraõiguslik investor oleks eelkõige tulu teenimise väljavaateid silmas pidades pakkunud sama suurt kapitali sarnastel tingimustel [13].
Similarly, under point 3.1 of the Commission Notice on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid in the form of guarantees [14] (‘the Guarantee Notice’), a guarantee provided by public authorities will constitute State aid unless funding is made available on conditions which would be acceptable for a private operator under the normal conditions of a market economy.
Samamoodi on komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) [14] (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”) punktis 3.1 sätestatud, et riigi ametiasutuste pakutud garantii ei kujuta endast riigiabi, kui rahalised vahendid on tehtud kättesaadavaks tingimustel, mis on vastuvõetavad eraettevõtjale, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes.
In the opening decision, the Commission expressed doubts that the MEIP was met in relation to the capital injections and guarantees, based in particular on two observations concerning ÅI:
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas turumajandusliku investori põhimõte oli kapitalisüstide ja laenugarantiide puhul täidetud, võttes aluseks eelkõige kaks ettevõtjat ÅI käsitlevat tähelepanekut:
The profits between 1998 and 2000 were small and decreasing (respectively EUR 38000, 28000 and 9000).
Kasum aastatel 1998–2000 oli väike ja vähenev (vastavalt 38000 eurot, 28000 eurot ja 9000 eurot).
In addition, it appeared to the Commission that ÅI’s cash flow was insufficient to cover its costs, and had been so since 2000, which led to the presumption that the measures had been necessary simply to cover this cash drain [16].
peale selle tundus komisjonile, et ettevõtja ÅI rahavoog ei olnud piisav tema kulude katmiseks ning nii oli see olnud alates 2000. aastast, mille põhjal võis järeldada, et meetmed olid olnud vajalikud lihtsalt selle raha äravoolu katmiseks [16].
Finland has dismissed this view.
Soome ametiasutused ei nõustu selle seisukohaga.
Its arguments will be discussed below separately for the capital increases and the loan guarantees.
Nende väiteid arutatakse allpool eraldi nii seoses kapitalisuurendamiste kui ka laenugarantiidega.
The capital injections
Kapitalisüstid
First of all, Finland dismisses the view that ÅI had a liquidity problem.
Kõigepealt ei nõustu Soome ametiasutused seisukohaga, et ettevõtjal ÅI oli likviidsusprobleem.
In fact, although the company’s operations had been limited in size prior to the iTiden project, its operational result and liquidity had been satisfactory and remained so throughout the period covered by the investigation.
Kuigi ettevõtja tegevus oli enne iTideni projekti oma mahult piiratud, olid tema tegevuse tulemus ja likviidsus olnud tegelikult rahuldavad ning püsinud sellistena kogu uurimisega hõlmatud perioodil.
The measures have thus not been necessary to cover the operations’ costs.
Seega ei olnud meetmed vajalikud tegevuskulude katmiseks.
Rather, the measures were intended to finance the expansion of the company and should consequently be considered investments.
Pigem sooviti meetmetega rahastada ettevõtja laienemist ning seetõttu tuleks neid meetmeid käsitada investeeringuna.
In the light of the conditions of these investments, they were justified under the Market Economy Investor Principle and consequently do not constitute State aid.
Nende investeeringute tingimusi silmas pidades olid need turumajandusliku investori põhimõtte kohaselt õigustatud ja sellest tulenevalt ei kujuta need endast riigiabi.
In this context, Finland argues that most capital increases were used to finance the iTiden project, whereas the rest were intended for ÅI's other projects (see recital 17 above).
Sellega seoses väidavad Soome ametiasutused, et enamikul juhtudel kasutati kapitalisuurendamisi iTideni projekti rahastamiseks, samas kui ülejäänud summad olid ette nähtud ettevõtja ÅI teiste projektide jaoks (vt põhjendus 17).
The Commission makes the following assessment.
Komisjon annab järgmise hinnangu.
As a preliminary point the Commission underscores that the capital that a shareholder provides to a firm is by definition not earmarked for a certain use but becomes part of the tangible equity of the company.
Kõigepealt rõhutab komisjon, et kapital, mida aktsionär annab ettevõtjale, ei ole oma olemuselt ette nähtud konkreetseks otstarbeks, vaid muutub ettevõtja materiaalse vara osaks.
It is therefore normal, when an investment is provided as general equity, to assess its compliance with the MEIP against the general performance prospects of the firm as a whole.
Seetõttu on tavapärane, et kui investeering tehakse üldise omakapitali kujul, siis hinnatakse selle investeeringu kokkusobivust turumajandusliku investori põhimõttega, lähtudes ettevõtja kui terviku üldistest tegevusväljavaadetest.
This does not exclude, where evidence thereof is available, making an assessment of the expected return on specific planned investments, provided of course that such information was available at the time when the investment decision was made.
See ei välista, et vastavate tõendite olemasolul hinnatakse konkreetsetelt kavandatud investeeringutelt oodatavat kasu; seda muidugi tingimusel, et selline teave oli kättesaadav investeerimisotsuse tegemise ajal.
As regards the general financial performance of ÅI, the Commission accepts, based on the evidence submitted in the investigation, that the operational result of ÅI consistently covered its losses and ensured liquidity.
Ettevõtja ÅI üldiste majandustulemustega seoses nõustub komisjon uurimise käigus esitatud tõenditele tuginedes, et ettevõtja ÅI tegevuse tulemusel saadud tulu kattis pidevalt ettevõtja kahjumi ja tagas likviidsuse.
The evidence available does not allow the conclusion that the capital increases (or the loans obtained through the guarantees) were used to cover losses stemming from ÅI’s operations.
Olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et kapitalisuurendamisi (või garantiide kaudu saadud laene) kasutati ettevõtja ÅI tegevusest tuleneva kahjumi katmiseks.
However, the fact remains that the LG made available to ÅI important additional capital that prima facie generated no or very little profits between 1997 and 2006.
Tõele vastab aga siiski see, et Ahvenamaa KOV tegi ettevõtjale ÅI kättesaadavaks olulise lisakapitali, mille tulemusel ei saadud esmapilgul ajavahemikul 1997–2006 kasumit või saadi väga väike kasum.
The crux therefore is — as Finland itself argues — whether the LG had reason to expect a return on its capital that would have been sufficient for a private investor to have made the same investment.
Seega on Soome ametiasutuste arvates põhiküsimus selles, kas Ahvenamaa KOVil oli põhjust oodata oma kapitalilt sellist tulu, mis oleks olnud piisav, et eraõiguslik investor oleks samasuguse investeeringu teinud.
This has to be assessed on the basis of what was known to the LG at the time of the capital increases.
Selle hindamisel tuleb võtta aluseks see, mida Ahvenamaa KOV teadis kapitali suurendamise ajal.
Finland has argued that the lion’s share of the capital increases was intended to finance the iTiden project, phases 1 and 2, whereas the remaining capital increases were assigned to various other investments.
Soome ametiasutused on väitnud, et lõviosa kapitalisuurendamistest oli ette nähtud iTideni projekti esimese ja teise etapi rahastamiseks, samas kui ülejäänud kapital oli eraldatud muudeks erinevateks investeeringuteks.
For reasons of clarity, the capital increases that were used to finance the iTiden project are dealt with first in the analysis presented below.
Selguse huvides käsitletakse iTideni projekti rahastamiseks kasutatud kapitalisuurendamisi allpool esitatud analüüsis esimesena.
The iTiden capital increases
iTideni projekti rahastamiseks mõeldud kapitalisuurendamised
Finland argues that all capital increases with the exception of C-I, C-II, C-III, C-VIII and C-IX were made with the purpose of funding iTiden, which was by far ÅI’s biggest single project.
Soome ametiasutused väidavad, et kõik kapitalisuurendamised, v.a meetmed C-I, C-II, C-III, C-VIII ja C-IX, olid tehtud eesmärgiga rahastada iTideni projekti, mis oli kindlasti ettevõtja ÅI suurim üksikprojekt.
The earliest capital increase assigned to the iTiden project was thus made in 2001 (C-IV).
Kõige esimene iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamine toimus seega 2001. aastal (C-IV).
As regards the conditions on which these capital increases were made by the LG, and crucially the return that was expected at the time of the decision, Finland has provided the following information:
Soome ametiasutused on andnud järgmist teavet tingimuste kohta, mille alusel Ahvenamaa KOV neid kapitalisuurendamisi pakkus, ning eeskätt otsuse tegemise ajal oodatud tulu kohta.
The LG’s decisions to proceed with the capital increases related to iTiden were made on the basis of information provided at informal meetings involving the LG and representatives of ÅI.
Ahvenamaa KOVi otsused iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste võimaldamise kohta tehti teabe põhjal, mis saadi KOVi ja ettevõtja ÅI esindajate vahelistel mitteametlikel kohtumistel.
Finland states that no minutes were kept of these meetings.
Soome ametiasutused väidavad, et neid kohtumisi ei protokollitud.
Finland has nevertheless submitted to the Commission presentations made at such informal meetings or at meetings of ÅI’s board.
Sellest olenemata on Soome ametiasutused esitanud komisjonile ettekanded, mis tehti neil mitteametlikel kohtumistel või ettevõtja ÅI juhatuse koosolekutel.