natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Combustion processes that take place in installations for the manufacture of glass or mineral wool shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Klaasi ja mineraalvilla tootmiskäitistes toimuvate põlemisprotsesside seire ja aruandlus toimub kooskõlas II lisaga.
This includes emissions from carbon containing additives (coke and coal dust, organic coatings of glass fibres and mineral wool) and flue gas cleaning (post-combustion).’;
See hõlmab süsinikusisaldusega lisanditest (koks ja söetolm, klaaskiudude ja mineraalvilla orgaaniline pinnakate) ja suitsugaaside puhastamisest (põlemisjärgne) tulenevat heidet.”
the second paragraph of subsection 2.1.2, is replaced by the following:
Alapunkti 2.1.2 teine lõik asendatakse järgmisega:
from carbonates in the raw materials released during melting in the furnace is directly linked with the glass or mineral wool production and shall be calculated based on the converted quantity of carbonates from raw material – mainly soda, lime/limestone, dolomite and other alkali and alkali earth carbonates supplemented by carbonate free recycled glass (cullet).’.
„Põletusahjus sulatamisel tooraines sisalduvatest karbonaatidest tekkiv CO2 on otseselt seotud klaasi ja mineraalvilla tootmisega ning seda võib arvutada tooraines – peamiselt soodas, lubjas/lubjakivis, dolomiidis ja muudes leelis- ja leelismuldmetallide karbonaatides, mida täiendab karbonaate mittesisaldav ringlussevõetud klaas (klaasimurd) – sisalduvate karbonaatide teisendatud koguse põhjal.”
Annex X is amended as follows:
X lisa muudetakse järgmiselt.
the title of Annex X is replaced by the following:
X lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
‘Activity-specific guidelines for the manufacture of ceramic products as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC’;
„Tegevuspõhised suunised direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud keraamiliste toodete valmistamise kohta”
in the first line of Section 2 the wording ‘installations for’ is deleted.
Punkti 2 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „ette nähtud käitistes”.
The title of Annex XI is replaced by the following:
XI lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
The title of Annex XII is replaced by the following:
XII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
‘Guidelines for determination of emissions or amount of transfer of greenhouse gases by continuous measurement systems’
„Suunised kasvuhoonegaaside heite või ülekantavate heitkoguste määramiseks pidevseiresüsteemide abil”
In Annex XVI, Section 3, subsection 3.1, reference to Tinput, after the wording ‘Annexes I to XII’ the following wording is added: ‘and XIX to XXIV.’
XVI lisa punkti 3 alapunkti 3.1 lisatakse lõigus Tsisend pärast sõnu „I–XII lisa” sõnad „ja XIX–XXIV lisa”.
The following Annex XIX is added:
Lisatakse järgmine XIX lisa:
‘ANNEX XIX
„XIX LISA
The activity-specific guidelines in this Annex shall be applied for emissions from installations for the production of soda ash and sodium bicarbonate as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC.
Käesolevas lisas sätestatud tegevuspõhiseid suuniseid kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud naatriumkarbonaadi ja naatriumvesinikkarbonaadi tootvate käitiste heitele.
In installations for the production of soda ash and sodium bicarbonate emission sources and source streams for CO2 emissions include:
Naatriumkarbonaadi ja naatriumvesinikkarbonaadi tootvates käitistes pärinevad CO2 heitkogused järgmistest allikatest ja lähtevoogudest:
fuels used for combustion processes, e.g. with the purpose of producing hot water or steam,
kütused, mida on kasutatud põlemisprotsessides, nt sooja vee või auru tootmiseks,
raw materials (e.g. vent gas from calcination of limestone, to the extent it is not used for carbonation),
tooraine (nt lubjakivi kaltsineerimisel tekkiv tuulutusgaas sel määral, mida ei kasutata karboniseerimiseks),
waste gases from washing or filtration steps after carbonation, to the extent they are not used for carbonation.
jääkgaas karboniseerimise järgsetest pesemis- või filtreerimisetappidest sel määral, mida ei kasutata karboniseerimiseks.
CALCULATION OF CO2 EMISSIONS
HEITKOGUSTE ARVUTAMINE
As soda ash and sodium bicarbonate contain carbon stemming from the process inputs, the calculation of process emissions shall be based on a mass balance approach pursuant to Section 2.1.1.
Kuna naatriumkarbonaat ja naatriumvesinikkarbonaat sisaldavad protsessi sisendmaterjalidest pärinevat süsinikku, siis kasutatakse protsessi käigus tekkiva heite arvutamisel punkti 2.1.1 kohast massitasakaalu meetodit.
Emissions from the combustion of fuels can either be monitored separately pursuant to Section 2.1.2 or be taken into account in the mass balance approach.
Kütuste põlemisel tekkiva heite üle võib teostada eraldi seiret punkti 2.1.2 kohaselt või võtta neid arvesse massitasakaalu meetodis.
MASS-BALANCE APPROACH
MASSITASAKAALU MEETOD
The mass-balance approach shall consider all carbon in inputs, stocks, products and other exports from the installation to determine the level of emissions of greenhouse gases over the reporting period, except for emission sources monitored in accordance with Section 2.1.2 of this Annex.
Massitasakaalu meetodi puhul võetakse arvesse kogu süsinikku sisendmaterjalides, varudes, toodetes ja muudes käitisest välja viidud materjalides, et määrata kindlaks kasvuhoonegaaside heitetase aruandeperioodil, välja arvatud heiteallikad, mille üle teostatakse seiret käesoleva lisa punkti 2.1.2 kohaselt.
The amount of CO2 used for producing sodium bicarbonate from soda ash shall be considered as emitted.
Naatriumkarbonaadist naatriumvesinikkarbonaadi tootmiseks kasutatud CO2 kogus loetakse heitkoguseks.
The following equation shall be used:
Kasutatakse järgmist valemit:
emissions [t CO2] = (input – products – export – stock changes) * conversion factor CO2/C
heitkogused [t CO2] = (sisendmaterjal – tooted – väljaviidud kogused – varude muutused) * CO2 teisendustegur/C
With:
Kus:
input [t C] all carbon entering the boundaries of the installation,
sisendmaterjal [t C] kogu süsinik, mis siseneb käitise piiridesse;
products [t C] all carbon in products and materials, including by-products, leaving the boundaries of the installation,—
tooted [t C] kogu toodetes ja materjalides, sealhulgas kõrvaltoodetes sisalduv süsinik, mis väljub käitise piiridest;—
export [t C] carbon exported from the boundaries of the installation in liquid and/or solid phases, e.g. discharged to sewer, deposited into landfill or through losses.
väljaviidud kogused [t C] süsinik, mis on käitise piiridest vedelal ja/või tahkel kujul välja viidud, nt kanalisatsiooni heitmise, prügilasse ladestamise või kadude kaudu.
Export does not include the release of greenhouse gases or carbon monoxide into the atmosphere,
Väljaviimine ei hõlma kasvuhoonegaaside või süsinikmonooksiidi heitmist atmosfääri;
stock changes [t C] stock increases of carbon within the boundaries of the mass balance.
varude muutused [t C] süsinikuvarude kasv massitasakaalu piirides.
The calculation shall then be as follows:
Seejärel tehakse järgmine arvutus:
emissions [t CO2] = (Σ (activity datainput * carbon contentinput) – Σ (activity dataproducts * carbon contentproducts) – Σ (activity dataexport * carbon contentexport) – Σ (activity datastock changes * carbon contentstock changes)) * 3,664
heitkogus [t CO2] = (Σ (tegevusandmedsisendmaterjal * süsinikusisaldussisendmaterjal) – Σ (tegevusandmedtooted * süsinikusisaldustooted) – Σ (tegevusandmedväljaviidud kogused *süsinikusisaldusväljaviidud kogused) – Σ (tegevusandmedvarude muutused *süsinikusisaldusvarude muutused)) * 3,664
activity data
tegevusandmed
The operator shall analyse and report the mass flows into and from the installation and respective stock changes for all relevant fuels and materials separately.
Käitaja analüüsib eraldi kõigi käitisesse sisse toodud ja sealt välja viidud asjakohaste kütuste ja materjalide massivoogusid ning vastavate varude muutusi ja annab nende kohta eraldi aru.
Where the carbon content of a mass flow is usually related to energy content (fuels), the operator may determine and use the carbon content related to the energy content [t C/TJ] of the respective mass flow for the calculation of the mass balance.
Seal, kus massivoo süsinikusisaldus on tavaliselt seotud energiasisaldusega (kütused), võib käitaja määrata vastava massivoo energiasisaldusega seotud süsinikusisalduse [t C/TJ] ja kasutada seda massitasakaalu arvutamiseks.
Tier 1
Määramistasand 1
Activity data over the reporting period are determined with a maximum uncertainty of less than ± 7,5 %.
Aruandeperioodi tegevusandmed määratakse maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega, mis on väiksem kui ± 7,5 %.
Tier 2
Määramistasand 2
Activity data over the reporting period are determined with a maximum uncertainty of less than ± 5 %.
Aruandeperioodi tegevusandmed määratakse maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega, mis on väiksem kui ± 5 %.
Tier 3
Määramistasand 3
Activity data over the reporting period are determined with a maximum uncertainty of less than ± 2,5 %.
Aruandeperioodi tegevusandmed määratakse maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega, mis on väiksem kui ± 2,5 %.
Tier 4
Määramistasand 4
Activity data over the reporting period are determined with a maximum uncertainty of less than ± 1,5 %.
Aruandeperioodi tegevusandmed määratakse maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega, mis on väiksem kui ± 1,5 %.
carbon content
süsinikusisaldus
The carbon content of input or output streams is derived from reference emission factors for fuels or materials named in Section 11 of Annex I or in other activity-specific Annexes to these Guidelines.
Sisendmaterjali või väljaviidava materjali voogude süsinikusisaldus arvutatakse I lisa punktis 11 või käesolevate suuniste muudes tegevuspõhistes lisades osutatud kütuste või materjalide standardheitekoefitsientide alusel.
The carbon content is derived as follows:
Süsinikusisaldus arvutatakse järgmiselt:
C content [t/t or TJ] = Emission factor [t CO2/t or TJ]/3,664 [t CO2/t C]
C sisaldus [t/t või TJ] = heitekoefitsient [t CO2/t või TJ]/3,664 [t CO2/t C]
The operator applies country-specific carbon content for the respective fuel or material as reported by the respective Member State in its latest national inventory submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Käitaja kohaldab kütusele või materjalile oma riigi vastavat süsinikusisalduse näitajat, mille asjaomane liikmesriik on teatanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile viimati esitatud riiklikus ülevaates.
The carbon content of input or output stream shall be derived following the provisions of Section 13 of Annex I in respect to representative sampling of fuels, products and by-products, the determination of their carbon contents and biomass fraction.
Sisendmaterjali või väljaviidava materjali voo süsinikusisaldus saadakse I lisa punkti 13 sätete alusel, mida kohaldatakse kütuse, toodete ja kõrvalsaaduste representatiivsete proovide võtmisele ning nende süsinikusisalduse ja biomassiosa määramisele.
Emissions from combustion of fuels shall be monitored and reported in accordance with Annex II, unless they are taken into account in the mass balance under Section 2.1.1.
Kütuste põlemisel tekkivate heitkoguste seire ja aruandlus toimub kooskõlas II lisaga, välja arvatud juhul, kui neid heitkoguseid võetakse arvesse punkti 2.1.1 kohasel massitasakaalu arvutamisel.
MEASUREMENT OF CO2 EMISSIONS
HEITKOGUSTE MÕÕTMINE
The measurement guidelines contained in Annexes I and XII shall be applied.
Kohaldatakse I ja XII lisas mõõtmise kohta esitatud suuniseid.
For the purpose of this mass balance all sodium bicarbonate produced from soda ash shall be treated as soda ash.’
Massitasakaalu meetodi kasutamisel käsitletakse naatriumkarbonaadist toodetud kogu naatriumvesinikkarbonaadi naatriumkarbonaadina.”
The following Annex XX is added:
Lisatakse järgmine XX lisa:
‘ANNEX XX
„XX LISA
Activity-specific guidelines for the production of ammonia as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC
Tegevuspõhised suunised direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud ammoniaagi tootmise kohta
The activity-specific guidelines contained in this Annex shall be used to monitor emissions from installations producing ammonia as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC.
Käesolevas lisas esitatud tegevuspõhiseid suuniseid kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud ammoniaaki tootvate käitiste heite seire puhul.
Ammonia production installations can be part of integrated installations in the chemical or refinery industry causing an intensive energy and material exchange.
Ammoniaagitootmiskäitis võib olla keemia- või rafineerimistööstuse kombinaadi osa, mis põhjustab intensiivset energia- ja materjalivahetust.
emissions may occur from combustion of fuels as well as from fuels used as process input for the production of ammonia.
heide võib tekkida nii kütuste põletamisest kui ka ammoniaagi tootmisel sisendmaterjalina kasutatud kütustest.
In a number of ammonia producing installations CO2 resulting from the production process is captured and used for other production processes, e.g. for the production of urea.
Paljudes ammoniaagitootmiskäitistes kogutakse tootmisprotsessi käigus tekkiv CO2 ja kasutatakse ära teistes tootmisprotsessides, näiteks uurea tootmisel.
Such captured CO2 shall be accounted for as emitted.
Sellist kogutud CO2 käsitletakse heitena.
In installations for the production of ammonia, CO2 emissions result from the following emission sources and source streams:
Ammoniaagitootmiskäitistes pärinevad CO2 heitkogused järgmistest heiteallikatest ja lähtevoogudest:
combustion of fuels supplying the heat for reforming or partial oxidation,
kütuste põletamine, et saada soojust reforminguks või osaliseks oksüdatsiooniks;
fuels used as process input in the ammonia production process (reforming or partial oxidation),
kütused ammoniaagitootmisprotsessi sisendmaterjalina (reforming või osaline oksüdatsioon);
fuels used for other combustion processes, e.g. with the purpose of producing hot water or steam.
kütused, mida kasutatakse muudes põlemisprotsessides, nt sooja vee või auru tootmiseks.
Emissions from combustion of fuels not used as process input shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Muude kui protsessi sisendmaterjalina kasutatavate kütuste põlemisel tekkivate heitkoguste seire ja aruandlus toimub kooskõlas II lisaga.
EMISSIONS FROM FUEL USED AS PROCESS INPUT FOR AMMONIA PRODUCTION
AMMONIAAGITOOTMISEL PROTSESSI SISENDMATERJALINA KASUTATAVAST KÜTUSEST TEKKIVAD HEITKOGUSED
Emissions from fuel used as process input shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Protsessi sisendmaterjalina kasutatavatest kütustest tekkivate heitkoguste seire ja aruandlus toimub kooskõlas II lisaga.
The measurement guidelines contained in Annexes I and XII shall be applied.’
Kohaldatakse I ja XII lisas mõõtmise kohta esitatud suuniseid.”
The following Annex XXI is added:
Lisatakse järgmine XXI lisa:
‘ANNEX XXI
„XXI LISA
Activity-specific guidelines for the production of hydrogen and synthesis gas as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC
Tegevuspõhised suunised direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud vesiniku ja sünteesgaasi tootmise kohta
The activity-specific guidelines contained in this Annex shall be used to monitor emissions from installations producing hydrogen or synthesis gas as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC.
Käesolevas lisas esitatud tegevuspõhiseid suuniseid kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud vesinikku või sünteesgaasi tootvate käitiste heite seire puhul.
Where hydrogen production is technically integrated in a mineral oil refinery, the operator of such installation shall use the relevant provisions of Annex III instead.
Kui vesinikutootmine on tehniliselt integreeritud mineraalõli rafineerimistehasega, kasutab niisuguse käitise käitaja seeasemel III lisa asjakohaseid sätteid.
Installations for the production of hydrogen or synthesis gas can be part of integrated installations in the chemical or refinery industry causing an intensive energy and material exchange.
Vesiniku või sünteesgaasi tootmise käitis võib olla keemia- või rafineerimistööstuse kombinaadi osa, mis põhjustab intensiivset energia- ja materjalivahetust.
emissions may occur from combustion of fuels as well as from fuels used as process input.
heide võib tekkida nii kütuste põletamisest kui ka tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatavatest kütustest.
In installations for the production of hydrogen or synthesis gas, CO2 emissions result from the following emission sources and source streams:
Vesiniku ja sünteesgaasi tootmise käitistes pärinevad CO2 heitkogused järgmistest heiteallikatest ja lähtevoogudest:
fuels used in the hydrogen or synthesis gas production process (reforming or partial oxidation),
kütused, mida kasutatakse vesiniku või sünteesgaasi tootmisprotsessis (reforming või osaline oksüdatsioon);
Emissions from combustion of fuels not used as process input for the production of hydrogen or synthesis gas production, but for other combustion processes shall be monitored and reported in accordance with Annex II.
Muudes põlemisprotsessides kui vesiniku või sünteesgaasi tootmisprotsessis sisendmaterjalina kasutatavate kütuste põlemisel tekkivate heitkoguste seire ja aruandlus toimub kooskõlas II lisaga.
EMISSIONS FROM FUEL USED AS PROCESS INPUT
PROTSESSI SISENDMATERJALINA KASUTATAVAST KÜTUSEST TEKKIVAD HEITKOGUSED
Emissions from fuels used as process input in hydrogen production shall be calculated using the input-related methodology laid down under Section 2.1.2.1.
Vesiniku tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatavatest kütustest tekkivad heitkogused arvutatakse vastavalt sisendmaterjaliga seotud metoodikale, mis on sätestatud punktis 2.1.2.1.
For synthesis gas production a mass balance as under Section 2.1.2.2 shall be used.
Sünteesgaasi tootmise puhul kasutatakse punktis 2.1.2.2 sätestatud massitasakaalu meetodit.
Where hydrogen and synthesis gas are produced at the same installation, the operator may choose to calculate the respective emissions from both production processes using one mass balance according to Section 2.1.2.2.
Kui vesinikku ja sünteesgaasi toodetakse samas käitises, võib käitaja valida, et arvutab mõlema tootmisprotsessi vastavad heitkogused ühe massitasakaalu abil kooskõlas punktiga 2.1.2.2.
HYDROGEN PRODUCTION
VESINIKU TOOTMINE
Emissions from fuel used as process input shall be calculated using the formula
Protsessi sisendmaterjalina kasutatavatest kütustest tekkivad heitkogused arvutatakse järgmise valemi abil:
emissions = activity data * emission factor
heitkogus = tegevusandmed * heitekoefitsient
activity data is expressed as the net energy content of the fuel used as process input [TJ] or, when a mass or volume related emission factor is used, as the amount of fuel used as process input [t or Nm3],
tegevusandmed arvutatakse kui tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kasuliku energia sisaldus [TJ] või massi või mahuga seotud heitekoefitsiendi kasutamise korral tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kogus [t või Nm3);
emission factor is expressed as tonnes CO2/TJ or as tonnes CO2/t or as tonnes CO2/Nm3 of fuel used as process input.
heitekoefitsient arvutatakse kui CO2 tonnid protsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse TJ või t või Nm3 kohta.
The following tier requirements shall be applied:
Kohaldatakse järgmisi määramistasemega seotud nõudeid:
Activity data are generally expressed as the net energy content of the fuel used [TJ] during the reporting period.
Tegevusandmed arvutatakse üldiselt kui aruandeperioodi jooksul tarbitud kütuse kasuliku energia sisaldus [TJ].
The energy content of the fuel used shall be calculated by means of the following formula:
Kulutatud kütuse energiasisaldust arvutatakse järgmise valemiga:
Energy content of fuel used [TJ] = fuel used [t or Nm3] * net calorific value of fuel [TJ/t or TJ/Nm3]
kulutatud kütuse energiasisaldus [TJ] = tarbitud kütus [t või Nm3] * kütuse alumine kütteväärtus [TJ/t või TJ/Nm3]
In case a mass or volume related emission factor [t CO2/t or t CO2/Nm3] is used, activity data are expressed as the amount of fuel used [t or Nm3].
Massi või mahuga seotud heitekoefitsiendi [t CO2/t või t CO2/Nm3] kasutamisel arvutatakse tegevusandmed kui tarbitud kütuse kogus [t või Nm3].
(a1) Fuel used
a1) Tarbitud kütus
Amount of fuel used as process input [t or Nm3] processed during the reporting period, derived with a maximum uncertainty of ± 7,5 %.
Aruandeperioodi jooksul tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kogus [t või Nm3], mis on määratud maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 7,5 %.
Amount of fuel used as process input [t or Nm3] processed during the reporting period, derived with a maximum uncertainty of ± 5,0 %.
Aruandeperioodi jooksul tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kogus [t või Nm3], mis on määratud maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 5,0 %.
Amount of fuel used as process input [t or Nm3] processed during the reporting period, derived with a maximum uncertainty of ± 2,5 %.
Aruandeperioodi jooksul tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kogus [t või Nm3], mis on määratud maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 2,5 %.
Amount of fuel used as process input [t or Nm3] processed during the reporting period, derived with a maximum uncertainty of ± 1,5 %.
Aruandeperioodi jooksul tootmisprotsessi sisendmaterjalina kasutatud kütuse kogus [t või Nm3], mis on määratud maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 1,5 %.
(a2) Net calorific value
a2) Alumine kütteväärtus
Reference values for each fuel are used as specified in Section 11 of Annex I.
Iga kütuse puhul kasutatakse I lisa punktis 11 täpsustatud alumisi kütteväärtusi.
Tier 2a
Määramistasand 2a
The operator applies country-specific net calorific values for the respective fuel as reported by the respective Member State in its latest national inventory submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Käitaja kohaldab kütusele oma riigi vastavat alumist kütteväärtust, mille asjaomane liikmesriik on teatanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile viimati esitatud riiklikus ülevaates.
Tier 2b
Määramistasand 2b
For commercially traded fuels the net calorific value as derived from the purchasing records for the respective fuel provided by the fuel supplier is used, provided it has been derived based on accepted national or international standards.
Kaubanduslike kütuste puhul võetakse aluseks vastava kütuse tarnijalt saadud ostudokumentides esitatud alumine kütteväärtus, kui see põhineb heakskiidetud riiklikel või rahvusvahelistel standarditel.
The net calorific value representative for the fuel in an installation is measured by the operator, a contracted laboratory or the fuel supplier in accordance with the provisions of Section 13 of Annex I.
Käitaja, lepingu alusel töötav laboratoorium või kütuse tarnija mõõdab käitise iga kütusepartii representatiivse alumise kütteväärtuse vastavalt I lisa punkti 13 sätetele.
The reference values listed in Section 11 of Annex I to these guidelines are used.
Kasutatakse käesolevate suuniste I lisa punktis 11 esitatud standardseid väärtusi.
The operator applies country specific emission factors for the respective fuel as reported by the respective Member State in its latest national inventory submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Käitaja kohaldab kütusele oma riigi vastavat konkreetset heitekoefitsienti, mille asjaomane liikmesriik on teatanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile viimati esitatud riiklikus ülevaates.
The operator derives emission factors for the fuel based on one of the following established proxies:
Käitaja tuletab kütuse heitekoefitsiendid ühe järgmise kindlaksmääratud asendusmeetodi põhjal:
density measurement of specific oils or gases common e.g. to the refinery or steel industry, and
mõõdetakse konkreetsete, tavaliselt nt rafineerimistehastes või terasetööstuse kasutatavate õlide või gaaside tihedust ja
net calorific value for specific coal types,
konkreetsete söeliikide alumine kütteväärtus,