natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This new application resulted again in the decision not to include the substance 1,3-dichloropropene as an active substance in Annex I to Directive 91/414/EEC with the effect that 1,3-dichloropropene remains banned for pesticide use and that the reason for suspending the addition to Part 2 of Annex I disappeared.
Uue taotluse alusel otsustati taas mitte kanda 1,3-dikloropropeeni toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, mistõttu keelatakse 1,3-dikloropropeeni kasutamine pestitsiidina ja ei ole põhjust peatada aine kandmist I lisa 2. osasse.
Therefore, the substance 1,3-dichloropropene should be added to the list of chemicals contained in Part 2 of Annex I to Regulation (EC) No 689/2008.
Seega tuleks 1,3-dikloropropeen lisada määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.
The substance haloxyfop-P has been included as an active substance in Annex I to Directive 91/414/EEC, with the effect that haloxyfop-P is no longer banned for pesticide use.
Haloksüfop-P on kantud toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega ei ole haloksüfop-P kasutamine pestitsiidina enam keelatud.
Consequently the active substance, as referred to as haloxyfop-R, should be deleted from Part 1 of Annex I to Regulation (EC) No 689/2008.
Seepärast tuleks haloksüfop-R-na viidatud toimeaine määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. osast välja jätta.
Annex I to Regulation (EC) No 689/2008 should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa vastavalt muuta.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 133 of Regulation (EC) No 1907/2006,
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega,
‘Ethalfluralin +
„Etaalfluraliin +
Guazatine +
Guasatiin +
Indolylacetic acid +
Indolüüläädikhape +
Thiobencarb +
Tiobenkarb +
‘Haloxyfop-R +
„Haloksüfop-R +
in Part 2 the following entries are added:
osasse lisatakse järgmised kanded:
‘1,3-dichloropropene
„1,3-dikloropropeen
Guazatine
Guasatiin
Indolylacetic acid
Indolüüläädikhape
Corrigendum to Regulation (EU) No 1169/2011 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2011 on the provision of food information to consumers, amending Regulations (EC) No 1924/2006 and (EC) No 1925/2006 of the European Parliament and of the Council, and repealing Commission Directive 87/250/EEC, Council Directive 90/496/EEC, Commission Directive 1999/10/EC, Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council, Commission Directives 2002/67/EC and 2008/5/EC and Commission Regulation (EC) No 608/2004
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004) parandus
(Official Journal of the European Union L 304 of 22 November 2011)
(Euroopa Liidu Teataja L 304, 22. november 2011)
On page 57, Annex X, last indent of point 1(d):
Leheküljel 57 X lisa punkti 1 alapunkti d viimases taandes
chewing gums and similar chewing products,’
närimiskummid ja samalaadsed tooted;”
chewing gums and similar chewing products.’.
närimiskummid ja samalaadsed tooted.”
Commission Regulation (EU) No 835/2011
Komisjoni määrus (EL) nr 835/2011,
amending Regulation (EC) No 1881/2006 as regards maximum levels for polycyclic aromatic hydrocarbons in foodstuffs
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinike piirnormidega
Commission Regulation (EC) No 1881/2006 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [2] sets maximum levels for benzo(a)pyrene in a range of foodstuffs.
Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, [2] on sätestatud benso(a)püreeni piirnorm teatavates toiduainetes.
Benzo(a)pyrene belongs to the group of polycyclic aromatic hydrocarbons (PAH) and is used as a marker for the occurrence and effect of carcinogenic PAH in food based on a scientific opinion of the former Scientific Committee on Food (SCF) [3].
Benso(a)püreen kuulub polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (edaspidi „PAH”) hulka ning on endise toidu teaduskomitee (edaspidi „teaduskomitee”) teadusliku arvamuse [3] kohaselt tunnistatud kantserogeensete PAH-ühendite esinemise ja mõju märgistusaineks.
In its opinion of December 2002, the SCF recommended that further analyses of the relative proportions of these PAH in foods would be necessary for a future review of the suitability of maintaining benzo(a)pyrene as a marker.
aasta detsembris esitatud arvamuses soovitas teaduskomitee analüüsida täiendavalt kõnealuste PAHide suhtelist osakaalu toiduainetes, et saada teavet järgmiseks läbivaatamiseks, mille käigus uuritakse benso(a)püreeni kui märgistusaine edaspidist sobivust.
New data on occurrence of carcinogenic PAH in foodstuffs have been collected by the Member States in the framework of Commission Recommendation 2005/108/EC [4].
Komisjoni soovituse 2005/108/EÜ [4] kohaselt kogusid liikmesriigid uusi andmeid toiduainetes sisalduvate kantserogeensete PAHide kohta.
The Commission asked the European Food Safety Authority (EFSA) to review the SCF opinion taking into account the new occurrence data, other relevant new scientific information as well as the Margin of Exposure (MOE) approach.
Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „EFSA”) teaduskomitee arvamuse läbi vaadata, võttes arvesse uusi andmeid esinemise kohta, muud asjakohast teaduslikku teavet ning kokkupuute ülemmäära käsitlevat lähenemisviisi.
Within this review, EFSA was asked to re-assess the suitability of maintaining benzo(a)pyrene as a marker.
Läbivaatamise raames paluti EFSA-l anda uus hinnang benso(a)püreeni kui märgistusaine edaspidise sobivuse kohta.
The Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain (CONTAM Panel) of EFSA adopted an opinion on Polycyclic Aromatic Hydrocarbons in Food on 9 June 2008 [5].
9. juunil 2008. aastal võttis toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon (edaspidi „teaduskomisjon”) vastu arvamuse toidus sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinike kohta [5].
Furthermore, the CONTAM Panel concluded, using the Margin of Exposure (MOE) approach, that there is low concern for consumer health at the average estimated dietary exposures.
Lisaks jõudis teaduskomisjon kokkupuute ülemmäära käsitlevast lähenemisviisist lähtudes järeldusele, et keskmise eeldatava päevase kokkupuute korral on oht tarbija tervisele väike.
However, for high level consumers the MOEs were close to or less than 10000, which indicates a potential concern for consumer health.
Siiski oli suurte tarbijate puhul kokkupuute määr ligikaudu 10000 , mis osutab tarbija tervist mõjutavale võimalikule ohule.
Based on the conclusions of EFSA, the current system of using benzo(a)pyrene as the only marker for the group of polycyclic aromatic hydrocarbons, can not be maintained.
Lähtudes EFSA järeldustest ei ole võimalik jätkata kehtiva süsteemi kohaldamist, kus benso(a)püreen on polütsükliliste aromaatsete süsivesinike ainus märgistusaine.
An amendment of Regulation (EC) No 1881/2006 is therefore necessary.
Seepärast on vaja muuta määrust (EÜ) nr 1881/2006.
New maximum levels for the sum of four substances (PAH4) (benzo(a)pyrene, benz(a)anthracene, benzo(b)fluoranthene and chrysene) should be introduced, whilst maintaining a separate maximum level for benzo(a)pyrene.
Nelja aine (PAH4: benso(a)püreen, bens(a)antratseen, benso(b)fluoranteen ja krüseen) summa suhtes tuleks kehtestada uued piirnormid, seejuures tuleks säilitada eraldi piirnorm benso(a)püreeni suhtes.
Such system would ensure that PAH levels in food are kept at levels that do not cause health concern and that the amount of PAH can also be controlled in those samples in which benzo(a)pyrene is not detectable, but where other PAH are present.
Selline süsteem võimaldaks tagada, et toidus sisalduvate PAHide tase hoitakse tasemel, mis ei põhjusta ohtu tervisele ning PAHide sisaldust saaks kontrollida ka proovides, milles benso(a)püreen ei ole määratav, kuid mis sisaldavad muid PAHe.
The separate maximum level for benzo(a)pyrene is maintained to ensure comparability of previous and future data.
Benso(a)püreeni suhtes eraldi piirnormi säilitamine võimaldab tagada varasemate ja tulevaste andmete võrreldavuse.
After a certain time of implementation of this amendment and on basis of new data that will be generated in future, the need for retaining a separate maximum level for benzo(a) pyrene should be re-assessed.
Pärast selle muudatuse rakendamist tuleks teatava aja möödudes ja võttes arvesse rakendamisega seotud uusi andmeid, hinnata uuesti vajadust säilitada benso(a)püreeni suhtes eraldi piirnorm.
As regards the sum of the four substances (PAH4), lower bound concentrations should be used as the basis for compliance decisions.
Nelja aine (PAH4) summa puhul tuleks vastavusotsustes lähtuda madalamatest piirnormidest.
Maximum levels for polycyclic aromatic hydrocarbons must be safe and as low as reasonably achievable (ALARA) based upon good manufacturing and agricultural/fishery practices.
Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike piirnormid peaksid olema ohutud ja nii madalad, kui on võimalik heade tootmis- ja põllumajandus-/kalandustavade abil saavutada.
The new PAH occurrence data show that background levels of PAH are lower than previously thought in some food commodities.
PAHide sisaldust käsitlevad uued andmed osutavad, et mõnes toiduaines on PAHide taustanivood varem arvatust madalamad.
Benzo(a)pyrene maximum levels have therefore been adapted to reflect more realistic lower background levels in fresh and smoked bivalve molluscs.
Seepärast kohandati benso(a)püreeni piirnorme, et need oleksid kooskõlas tegeliku madalama taustanivooga värsketes ja suitsutatud kahepoolmelistes molluskites.
Data for smoked fish and smoked meat have also shown that lower maximum levels are achievable.
Suitsutatud kala ja liha käsitlevad andmed osutasid samuti, et piirnorme on võimalik vähendada.
Nevertheless, adaptations of current smoking technology may be necessary in some cases.
Mõnel juhul võib osutuda vajalikuks kohandada praegust suitsutamise tehnoloogiat.
Therefore, a two step procedure should be established for smoked meat and smoked fish which grants a transition of two years from the date of application of this Regulation before lower maximum levels become applicable.
Seepärast tuleks suitsutatud kala ja liha puhul kehtestada kaheastmeline menetlus, mis võimaldaks kohaldada alates käesoleva määruse rakendamiskuupäevast kahe-aastast üleminekuaega enne madalamate piirnormide rakendamist.
Smoked sprats and canned smoked sprats have been found to contain higher levels of PAH than other smoked fish.
Suitsukilu ja konserveeritud suitsukilu puhul on täheldatud suuremat PAHide sisaldust, kui muude suitsutatud kalade puhul.
Specific maximum levels should be established for smoked sprats and canned smoked sprats in order to reflect what is achievable in these foodstuffs.
Suitsukilu ja konserveeritud suitsukilu jaoks tuleks kehtestada eraldi piirnorm, mis võtaks arvesse nende toiduainete puhul võimalikku saavutatavat sisaldust.
Previously a maximum level for benzo(a)pyrene in "muscle meat of fish other than smoked fish" was established as an indicator for potential environmental pollution.
Kala lihaskoes, välja arvatud suitsukalas sisalduva benso(a)püreeni varasema piirnormi kehtestamisel lähtuti asjaolust, et benso(a)püreen on võimaliku keskkonnasaastatuse märgistusaine.
Nevertheless, it has been shown that PAH are quickly metabolised in fresh fish and do not accumulate in the muscle meat.
Siiski selgus, et PAHid muunduvad värskes kalas kiiresti ega ladestu lihaskoes.
Therefore, maintaining a maximum level for PAH in fresh fish is no longer appropriate.
Seepärast ei ole värske kala puhul PAHide piirnormi säilitamine enam asjakohane.
High levels of PAH have been found in some types of heat treated meat and heat treated meat products sold to the final consumer.
Suurt PAHide sisaldust on täheldatud lõpptarbijale müüdava teatavat liiki kuumtöödeldud liha ja kuumtöödeldud lihatoodete puhul.
These levels are avoidable if appropriate processing conditions and equipment are used.
Seda on võimalik vältida, kui järgida asjakohaseid töötlemistingimusi ja kasutada asjakohaseid seadmeid.
It is therefore appropriate to establish maximum levels for PAH in meat and meat products that have undergone a heat treatment process known to potentially result in formation of PAH, i.e. only grilling and barbecuing.
Seepärast on vaja kehtestada PAHide piirnorm liha ja lihatoodete suhtes, mis on läbinud kuumtöötlemisprotsessi, mille käigus võivad teadaolevalt moodustuda PAHid (s.o ainult grillimine ja röstimine).
Cocoa butter was temporarily exempted from the existing maximum level for benzo(a)pyrene in oils and fats under Regulation (EC) No 1881/2006 and a review of the appropriateness of setting a maximum level for PAH in cocoa butter was foreseen by 1 April 2007.
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1881/2006 ei kohaldatud ajutiselt kakaovõi puhul õlide ja rasvade suhtes kehtestatud benso(a)püreeni piirnorme ning oli ette nähtud, et kakaovõis sisalduvate PAHide piirnormide kehtestamise asjakohasus vaadatakse uuesti läbi 1. aprilliks 2007.
The review was then postponed pending the result of the then ongoing scientific re-assessment of PAH by EFSA.
Seejärel lükati läbivaatamine edasi kuni sel ajal EFSA korraldatud uue PAHe käsitleva teadusliku hindamise tulemuste selgumiseni.
Cocoa butter contains higher levels of PAH than other oils and fats.
Kakaovõis on PAHide sisaldus suurem kui muudes õlides ja rasvades.
This is mainly due to inappropriate drying practices of the cocoa beans and the fact that cocoa butter can not be refined as other vegetable oils and fats.
Enamasti on selle põhjuseks kakaoubade sobimatu kuivatamisprotsess ning asjaolu, et erinevalt muudest taimeõlidest ja -rasvadest ei saa kakaovõid rafineerida.
Cocoa butter is a main constituent of cocoa raw products (e.g. cocoa beans, cocoa mass, cocoa nibs or cocoa liquor) and is present in chocolate and other cocoa products often consumed by children.
Kakaovõi moodustab peamise osa kakaoga seotud toorsaadustest (nt kakaooad, kakaomass, purustatud kakaooad või kakaoliköör) ning seda sisaldavad nii šokolaad kui ka muud kakaost valmistatud tooted, mida sageli tarbivad just lapsed.
It thereby contributes to human exposure, in particular to exposure of children.
Seega suurendab see inimeste, eriti laste, kokkupuudet PAHidega.
It is therefore necessary to establish maximum levels for PAH in cocoa beans and derived products, thereby also including cocoa butter.
Seepärast on vaja kehtestada kakaoubade ja nendest saadud toodete, sh kakaovõi suhtes PAHide piirnorm.
Maximum levels for PAH in cocoa beans should be established at levels as low as reasonably achievable and taking into account the current technological possibilities of producing countries.
Kakaoubade suhtes kehtestatavad PAHide piirnormid peavad olema võimalikult madalad ning võtma arvesse tootjariikide praeguseid tehnilisi võimalusi.
They should be established on a fat basis since PAH concentrate in the fat fraction, the cocoa butter.
Piirnormide kehtestamisel tuleks lähtuda rasvadest, sest PAHid ladestuvad rasvafraktsioonis, st kakaovõis.
To allow producing countries to make technological improvements in order to adapt to these maximum levels, the date of application of the maximum levels for cocoa beans and derived products should be deferred.
Et võimaldada tootjariikidel nende piirnormidega kohanemiseks oma tehnoloogiat arendada, tuleks kakaoubade ja nendest saadud toodete suhtes piirnormi kohaldamise kuupäeva edasi lükata.
The levels of PAH in cocoa beans and derived products should be regularly monitored with a view to assessing the possibility for further decreasing the maximum levels in future.
PAHide sisaldust kakaoubades ja nendest saadud toodetes tuleks korrapäraselt kontrollida, et hinnata võimalust piirnorme tulevikus veelgi vähendada.
Data have shown that coconut oil can contain higher amounts of PAH4 than other vegetable oils and fats.
On tõestatud, et kookosõlis võib PAH4 sisaldus olla suurem kui muudes taimeõlides ja -rasvades.
This is due to the proportionally higher presence of benz(a)anthracene and chrysene which can not be easily removed during refinement of coconut oil.
See on seotud protsentuaalselt suurema bens(a)antratseeni- ja krüseenisisaldusega, mida on kookosõli rafineerimisel keeruline eemaldada.
Specific maximum levels for coconut oil should therefore be set at levels as low as reasonably achievable and taking into account the current technological possibilities of producing countries.
Kookosõli suhtes kehtestatavad PAHide piirnormid peavad olema võimalikult madalad ning võtma arvesse tootjariikide praeguseid tehnilisi võimalusi.
As technological improvements in producing countries are expected, the levels of PAH in coconut oil should be regularly monitored with a view to assessing the possibility for setting lower levels in future.
Kuna tootjariikides on oodata tehnoloogilisi uuendusi, tuleks PAHide sisaldust kookosõlis korrapäraselt kontrollida, et hinnata võimalust piirnorme tulevikus veelgi vähendada.
Current occurrence data on PAH in cereals and vegetables are limited.
Praegused andmed, mis käsitlevad PAHide esinemist tera- ja köögiviljas, on piiratud.
The available data indicate that cereals and vegetables contain rather low levels of PAH.
Olemasolevad andmed osutavad, et PAHide sisaldus tera- ja köögiviljas on pigem väike.
The low levels seen in the currently available occurrence data do not justify the immediate setting of maximum levels.
Lähtudes praegustest andmetest, mis osutavad PAHide väikesele sisaldusele, ei ole põhjust piirnormide koheseks kehtestamiseks.
Nevertheless, EFSA identified cereals and vegetables as being important contributors to human exposure due to their high consumption.
Siiski on EFSA osutanud, et seoses tera- ja köögiviljade rohke tarbimisega mõjutavad need oluliselt inimeste kokkupuudet PAHidega.
Therefore, PAH levels in these two product groups should be further monitored.
Seepärast tuleks ka edaspidi jälgida PAHide sisaldust nendes kahes tooterühmas.
On the basis of further data, the need for setting maximum levels will be evaluated.
Piirnormide kehtestamise vajadust hinnatakse edaspidi lähtuvalt uutest andmetest.
High levels of PAH have been found in some food supplements.
Suurt PAHide sisaldust on täheldatud ka mõnedes toidulisandites.
Nevertheless, the levels are variable and depend on the specific type of food supplements.
Siiski on nende sisaldus muutuv ja sõltub konkreetsest toidulisandist.
Further data on food supplements are needed and should be collected.
Toidulisandite kohta on vaja koguda täiendavaid andmeid.
Once these data become available, the need for setting maximum levels for PAH in food supplements will be evaluated.
Toidulisandite suhtes PAHide piirnormide kehtestamise vajadust hinnatakse, kui kõnealused andmed on olemas.
Member States and food business operators should be allowed time to adapt to the maximum levels established by this Regulation.
Liikmesriikidele ja toidukäitlejatele tuleks anda aega käesoleva määrusega kehtestatud piirnormidega seotud kohanduste tegemiseks.
The date of application of this Regulation should therefore be deferred.
Seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva edasi lükata.
A transitional period should be provided for the products already placed on the market before the date of application of the amendments introduced by this Regulation.
Enne käesolevas määruses sätestatud muudatuste kohaldamise kuupäeva turule viidud toodete jaoks tuleks ette näha üleminekuperiood.
The Annex to Regulation (EC) No 1881/2006 is amended in accordance with the Annex to this Regulation.
Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Foodstuffs not complying with the maximum levels applicable from 1 September 2012 pursuant to Section 6 "Polycyclic aromatic hydrocarbons" of the Annex to Regulation (EC) No 1881/2006, as amended by this Regulation, which are lawfully placed on the market prior to 1 September 2012, may continue to be marketed after that date until their date of minimum durability or use-by-date.
Toiduained, mis ei vasta käesoleva määruse kohaselt muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 6. jaos „polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud” sätestatud piirnormidele, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2012, kuid mis on seaduslikult turule viidud enne 1. septembrit 2012, võib turustada pärast nimetatud kuupäeva nende minimaalse säilimisaja või kasutustähtaja lõpuni.
Foodstuffs not complying with the maximum levels applicable from 1 September 2014 pursuant to points 6.1.4 and 6.1.5 of the Annex to Regulation (EC) No 1881/2006, as amended by this Regulation, which are lawfully placed on the market prior to 1 September 2014, may continue to be marketed after that date until their date of minimum durability or use-by-date.
Toiduained, mis ei vasta käesoleva määruse kohaselt muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa punktides 6.1.4 ja 6.1.5 sätestatud piirnormidele, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2014, kuid mis on seaduslikult turule viidud enne 1. septembrit 2014, võib turustada pärast nimetatud kuupäeva nende minimaalse säilimisaja või kasutustähtaja lõpuni.
Foodstuffs not complying with the maximum levels applicable from 1 April 2013 pursuant to point 6.1.2 of the Annex to Regulation (EC) No 1881/2006, as amended by this Regulation, which are lawfully placed on the market prior to 1 April 2013, may continue to be marketed after that date until their date of minimum durability or use-by-date.
Toiduained, mis ei vasta käesoleva määruse kohaselt muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa punktis 6.1.2 sätestatud piirnormidele, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2013, kuid mis on seaduslikult turule viidud enne 1. aprilli 2013, võib turustada pärast nimetatud kuupäeva nende minimaalse säilimisaja või kasutustähtaja lõpuni.
Foodstuffs not complying with the maximum level applicable from 1 April 2015 pursuant to point 6.1.2 of the Annex to Regulation (EC) No 1881/2006, as amended by this Regulation, which are lawfully placed on the market prior to 1 April 2015, may continue to be marketed after that date until their date of minimum durability or use-by-date.
Toiduained, mis ei vasta käesoleva määruse kohaselt muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa punktis 6.1.2 sätestatud piirnormile, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2015, kuid mis on seaduslikult turule viidud enne 1. aprilli 2015, võib turustada pärast nimetatud kuupäeva nende minimaalse säilimisaja või kasutustähtaja lõpuni.
It shall apply from 1 September 2012.
Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2012.
Opinion of the Scientific Committee on Food on the risks to human health of Polycyclic Aromatic Hydrocarbons in food (expressed on 4 December 2002).http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf
Toidu teaduskomitee arvamus toidus leiduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega seotud ohtude kohta inimeste tervisele (4. detsember 2002),http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf.
The EFSA Journal (2008) 724, 1-114.
The EFSA Journal (2008) 724, 1–114.
Benzo(a)pyrene, Chrysene, Benz(a)anthracene, benzo(b)fluoranthene.
Benso(a)püreen, krüseen, bens(a)antratseen, benso(b)fluoranteen.
Benzo(a)pyrene, Chrysene, Benz(a)anthracene, benzo(b)fluoranthene, benzo(k)fluoranthene, benzo(g,h,i)perylene, dibenz(a,h)anthracene and indeno(1,2,3-c,d)pyrene.
Benso(a)püreen, krüseen, bens(a)antratseen, benso(b)fluoranteen, benso(k)fluoranteen, benso(g,h,i)perüleen, dibens(a,h)antratseen ja indeno(1,2,3-c,d)püreen.
Section 6: Polycyclic aromatic hydrocarbons is replaced by the following:
jagu: polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud asendatakse järgmisega:
"Section 6:
jagu:
Polycyclic aromatic hydrocarbons
polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud