natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Every 3 years for staff aged between 41 and 62;
41–62aastaste töötajate puhul iga kolme aasta järel;
Every year for staff aged over 62.
üle 62aastaste töötajate puhul kord aastas.
If the worker complies with the criteria required at the examination, which is carried out before practising an occupation, the periodic specialised examinations must include as a minimum:
Kui töötaja vastab enne tööleasumist tehtavate uuringute kriteeriumidele, peab korrapärane erikontroll hõlmama vähemalt järgmist:
Examination of sensory functions (vision, hearing, colour perception);
sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll;
Screening for drugs of abuse where clinically indicated.
narkootikumide kuritarvitamise kontroll, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad.
Besides the periodic medical examination, an additional specific medical examination and/or psychological assessment must be performed where there is reasonable ground for doubting the medical or psychological fitness of a member of staff or reasonable suspicion of use of drugs of abuse or abuse or inappropriate use of alcohol.
Lisaks korrapärasele tervisekontrollile tuleb teha spetsiaalne täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine, kui on piisavalt alust kahelda töötaja füüsilises või psühholoogilises seisundis või kui on piisav alus kahtlustada narkootikumide või alkoholi kuri- või liigtarvitamist.
This would be the case especially after an incident or accident caused by human error on the part of the individual.
See kehtib eelkõige juhul, kui kõnealuse isiku inimeksimuse tõttu on toimunud vahejuhtum või õnnetus.
The employer must request a medical examination after any sickness absence exceeding 30 days.
Tööandja peab taotlema tervisekontrolli tegemist pärast iga puudumist üle 30 haiguspäeva.
In suitable cases such an examination can be limited to an assessment by the occupational doctor based on available medical information indicating that the employee’s fitness for work has not been affected.
Vajaduse korral võib nimetatud kontroll piirduda töötervishoiuarsti hinnanguga olemasolevate terviseandmete põhjal, mis näitavad, et töötaja töövõime ei ole halvenenud.
The railway undertaking and the infrastructure manager must put systems in place to ensure that such additional examinations and assessments are undertaken as appropriate.
Raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad kehtestama süsteemid, millega tagatakse vajaduse korral kõnealuse lisakontrolli ja -hindamise tegemine.
Staff must not suffer from medical conditions or take medical treatment likely to cause:
Töötajad ei tohi põdeda selliseid haigusi ega saada ravi, mis võib põhjustada:
Aided or unaided distance visual acuity: 0,8 (right eye + left eye — measured separately); minimum of 0,3 for the worse eye.
Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm – eraldi mõõdetuna); nõrgemal silmal vähemalt 0,3.
Maximum corrective lenses: hypermetropia + 5/myopia — 8.
Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus + 5/lühinägevus – 8.
The occupational doctor may allow values outside this range in exceptional cases and after having sought the opinion of an eye specialist.
Töötervishoiuarst võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga.
Normal colour vision: using a recognised test, such as the Ishihara, completed by another recognised test if required.
Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi (nt Ishihara) alusel, vajaduse korral kasutada täiendavat tunnustatud testi.
Sufficient hearing confirmed with tone audiogram, that is:
Toonaudiogrammiga kontrollitud piisav kuulmine, st:
The hearing deficiency must not be higher than 45 dB at 2000 Hz for the ear with the worst air conduction of sound.
kuulmisvaegus ei tohi 2000 Hz juures ületada nõrgema helijuhtivusega kõrva puhul 45 dB.
Due to the characteristics of the registers of infrastructure and vehicles, as defined in Articles 33, 34 and 35 of Directive 2008/57/EC, these registers are not suitable for the particular requirements of the operation and traffic management subsystem.
Arvestades direktiivi 2008/57/EÜ artiklites 33, 34 ja 35 kindlaksmääratud infrastruktuuri-, raudteeveeremi- ja sõidukiregistri iseärasusi, ei sobi need käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi konkreetsete nõuete järgimiseks.
However, there is an operational requirement for certain infrastructure related data items to be made available to a railway undertaking and conversely for certain rolling stock related items to be made available to an infrastructure manager, as specified in point 4.8.1 and point 4.8.2.
On siiski üks käitamisega seotud nõue, mille kohaselt tuleb teatavad infrastruktuuriga seotud andmeüksused teha kättesaadavaks raudteeveo-ettevõtjale ning teatavad veeremiga seotud andmeüksused tuleb teha kättesaadavaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale, nagu on sätestatud punktides 4.8.1 ja 4.8.2.
The requirements for the conventional rail infrastructure related data items with regard to the operation and traffic management subsystem, and which must be made available to railway undertakings, are specified in Appendix D. The infrastructure manager is responsible for the correctness of the data.
Liites D on sätestatud nõuded, mille kohaselt tuleb tavaraudtee infrastruktuuriga seotud ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi käsitlevad andmeüksused teha raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks. Andmete õigsuse eest vastutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja.
The keeper is responsible for the correctness of the data:
Andmete õigsuse eest vastutab valdaja:
whether the vehicle is constructed from materials which can be hazardous in case of accidents or fire (for example, asbestos)
kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest);
According to Article 2(f) of Directive 2008/57/EC, ‘interoperability constituents’ means ‘any elementary component, group of components, subassembly or complete assembly of equipment incorporated or intended to be incorporated into a subsystem, upon which the interoperability of the rail system depends directly or indirectly.
Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktile f on koostalitluse komponendid (direktiivis: „koostalitlusvõime komponendid”) „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alamkoost või kogukoost, mis on ühendatud või mõeldud ühendamiseks alasüsteemi, millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub.
The concept of a “constituent” covers both tangible objects and intangible objects such as software’.
Mõiste „komponent“ hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.
In respect to the operation and traffic management subsystem, there are no interoperability constituents.
Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas koostalitluse komponendid puuduvad.
As this TSI does not yet specify any interoperability constituents, no assessment arrangements are discussed.
Kuna käesoleva KTKga veel koostalitluse komponente ette ei nähta, ei käsitle see ka hindamise korda.
The operation and traffic management subsystem is a functional subsystem according to Annex II to Directive 2008/57/EC.
Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem on direktiivi 2008/57/EÜ II lisa kohane funktsionaalne allsüsteem.
In conformity with Articles 10 and 11 of Directive 2004/49/EC, railway undertakings and infrastructure managers must demonstrate compliance with the requirements of this TSI within their safety management system when applying for any new or amended safety certificate or safety authorisation.
Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 peavad raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad mis tahes uue või muudetud ohutustunnistuse või tegevusloa kohaldamisel tõendama ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva KTK nõuetele.
The common safety methods on conformity assessment require national safety authorities to set up an inspection regime to supervise and monitor the day to day compliance with the safety management system including all TSIs.
Vastavushindamise ühiste ohutusmeetodite kohaselt peavad liikmesriikide ohutusasutused kehtestama inspekteerimiskorra, et kontrollida ja jälgida igapäevast vastavust kõiki KTKsid hõlmavale ohutusjuhtimissüsteemile.
It should be noted that none of the elements contained within this TSI require separate assessment by a Notified Body.
Tuleb silmas pidada, et ühtki käesolevas KTKs sisalduvat elementi ei pea teavitatud asutus eraldi hindama.
Requirements in this TSI that refer to structural subsystems and are listed in the interfaces (point 4.3) are assessed under the relevant structural TSIs.
Käesolevas KTKs sisalduvaid nõudeid, mis on seotud struktuursete allsüsteemidega ja loetletud liidestes, hinnatakse asjakohaste struktuursete KTKde alusel.
Implementation of this TSI and conformity with the relevant points of this TSI must be determined in accordance with an implementation plan that must be drawn up by each Member State for the lines for which they are responsible.
Käesoleva KTK rakendamine ja vastavus selle asjakohastele punktidele tuleb kindlaks määrata vastavalt rakenduskavale, mille iga liikmesriik peab koostama tema vastutusalasse kuuluvate liinide kohta.
the individual operating and safety elements of each line involved; and
iga asjaomase liini konkreetsed käitamis- ja ohutuselemendid ning
whether implementation of the element(s) under consideration is to be:
see, kas elementi/elemente tuleb rakendada järgmise suhtes:
for all trains on the line, or not,
kõikide liinil liikuvate rongide suhtes või mitte,
only for certain lines,
üksnes teatavate liinide suhtes,
applicable on all TEN lines,
kõikide TENi liinide suhtes,
the relationship with implementation with the other subsystems (control-command and signalling, rolling stock, etc.).
rakendamise seosed teiste allsüsteemidega (juhtkäsud ja signaalimine, veerem jne).
At this time any specific exceptions that may be applicable should be taken into account and documented as part of the plan.
Samal ajal tuleb arvesse võtta ja kavas dokumenteerida ka konkreetsed erandid, mida võib kohaldada.
The implementation plan must take into account the various levels of potential for implementation from any of the following events, namely when:
Rakenduskavas tuleb arvesse võtta erinevaid võimalikke rakendustasemeid, täpsemalt juhtumeid, kui:
a railway undertaking or infrastructure manager commences operations,
raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja alustab tegevust,
a renewal or upgrade to the existing operational systems of a railway undertaking or infrastructure manager is introduced,
raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olemasolevaid käitamissüsteeme uuendatakse või täiendatakse,
new or upgraded infrastructure, energy, rolling stock or command control & signalling subsystems, requiring a corresponding set of operating procedures, are put into service.
võetakse kasutusele uusi ja täiendatud infrastruktuuri, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, mille jaoks on vaja vastavat käitamiskorda.
The guidelines set out in this Chapter must therefore only be seen as an interim phase supporting migration to the target system.
Käesolevas peatükis esitatud suunised on seega üksnes vaheetapp, mis toetab üleminekut kavandatavale süsteemile.
New systems and processes arising from implementation of other subsystems
uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest:
New/upgraded conventional lines (infrastructure/energy)
uued/täiendatud tavaliinid (raudteeinfrastruktuur/energiavarustus),
New or upgraded ETCS signalling installations, GSM-R radio installations, Hot Axle Box Detectors, … (control-command and signalling)
uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (juhtkäsud ja signaalimine),
New rolling stock (rolling stock)
uus veerem (veerem).
the provisions apply either permanently (case ‘P’), or temporarily (case ‘T’).
sätteid kohaldatakse püsivalt (juhtum P) või ajutiselt (juhtum T).
In temporary cases Member States shall conform with the relevant subsystem either by 2016 (case ‘T1’), or by 2024 (case ‘T2’).
Ajutise kohaldamise juhtudel täidavad liikmesriigid asjakohase allsüsteemi nõuded kas 2016. aastaks (juhtum T1) või 2024. aastaks (juhtum T2).
For the implementation of point 4.2.2.1.3.2 of this TSI, trains which are operated solely on the 1520 mm gauge network of Estonia, Latvia and Lithuania may use another specified train rear end signal.
Käesoleva KTK punkti 4.2.2.1.3.2 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti ja Leedu raudteevõrgus, kus rööpmelaius on 1520 mm, käitatavate rongide tagaosa tähistamiseks kasutada eri signaaltuld.
For the implementation of 4.2.3.2.1 of this TSI, Ireland and United Kingdom are using alphanumeric number in the existing systems.
Käesoleva KTK punkti 4.2.3.2.1 rakendamisel kasutatakse Iirimaa ja Ühendkuningriigi olemasolevates süsteemides tähtnumbrilist ronginumbrit.
The MS set out the requirements and time schedule for the transition from alphanumeric train running numbers to numeric train running numbers in the target system.
Liikmesriigid kehtestavad nõuded ja ajakava seoses üleminekuga tähtnumbrilistelt ronginumbritelt numbrilistele ronginumbritele sihtsüsteemis.
Internal lighting
Tuuleklaasi optilised omadused
indicates the strategy for implementing the TSI. In particular, it is necessary to specify the stages to be completed and the elements that can be applied in order to make a gradual transition from the existing situation to the final situation in which compliance with the TSI must be the norm — Chapter 7;
esitatakse KTK rakendamise strateegia; Eelkõige on vaja täpsustada etapid, mis tuleb läbida, ning vahendid, mida on võimalik kohaldada, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast olukorrani, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks – 7. peatükk;
concerning the allocation of funds decommitted from projects under the ninth and previous European Development Funds for development cooperation in Southern Sudan
mis käsitleb üheksandast ja varasematest Euroopa Arengufondidest rahastatavatest projektidest vabanevate rahaliste vahendite eraldamist arengukoostööks Lõuna-Sudaanis
Having regard to the Internal Agreement between Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on the Financing of Community Aid under the Multiannual Financial Framework for the period 2008 to 2013 in accordance with the ACP-EC Partnership Agreement and on the allocation of financial assistance for the Overseas Countries and Territories to which Part Four of the EC Treaty applies [1], and in particular Article 1(4) and Article 6 thereof,
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa, [1] eriti selle artikli 1 lõiget 4 ning artiklit 6,
Southern Sudan is expected to formally declare its independence from the North on 9 July 2011, as a result of a self-determination referendum held in application of the 2005 Comprehensive Peace Agreement.
aasta üldise rahukokkuleppe kohaldamise raames korraldatud enesemääramisreferendumi tulemusel kuulutab Lõuna-Sudaan 9. juulil 2011 eeldatavalt välja sõltumatuse riigi põhjaosast.
In the post-independence phase, the newly created State of South Sudan (‘South Sudan’) will have to cope with numerous humanitarian and socioeconomic challenges in a context of reduced governance capacity and political fragility.
Pärast iseseisvumist peab äsja loodud ja piiratud haldussuutlikkusega Lõuna-Sudaani riik lahendama rea humanitaar- ja sotsiaal-majanduslikke probleeme poliitilise ebastabiilsuse olukorras.
In these circumstances, external aid is likely to become all the more important to assist South Sudan in fighting extreme poverty, empowering local communities and delivering early peace dividends to the population.
Eelnevat arvestades suureneb välisabi tähtsus tõenäoliselt veelgi, et aidata Lõuna-Sudaani võitluses äärmise vaesusega ja kohalike kogukondade tugevdamisel ning aidata sealsetel elanikel osa saada rahust tulenevast kasust.
South Sudan is expected to request accession, soon after its independence, to the Partnership Agreement between the Members of the African, Caribbean and Pacific group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 [2], as last amended in Ouagadougou on 23 June 2010 [3].
Eeldatavalt esitab Lõuna-Sudaan varsti pärast iseseisvumist taotluse ühinemiseks koostöölepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 [2] ning mida on viimati muudetud Ouagadougous 23. juunil 2010 [3].
However, it will take time before the tenth European Development Fund (‘EDF’) funding becomes effectively available following accession, thus entailing the risk of a financing gap during that period.
Läheb siiski aega, enne kui kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) vahendeid pärast ühinemist tõhusalt kasutada saab, ning seetõttu on oht, et kõnealusel ajavahemikul võib tekkida rahaliste vahendite puudujääk.
In its Decision 2010/406/EU of 12 July 2010 concerning the allocation of the funds decommitted from projects under the ninth and previous European Development Funds (EDF) for the purpose of addressing the needs of the most vulnerable population in Sudan [4], the Council decided on a first allocation of EUR 150 million for the purpose of addressing the needs of the most vulnerable populations in Sudan.
Oma 12. juuli 2010. aasta otsusega 2010/406/EL, mis käsitleb Sudaani kõige haavatavamate elanikkonnarühmade abistamist üheksandast ja sellest varasematest Euroopa Arengufondidest (EAF) rahastatavatest projektidest vabanenud rahalistest vahenditest, [4] nägi nõukogu ette esimese eraldise suurusega 150 miljonit eurot „Sudaani kõige haavatavamate elanikkonnarühmade” abistamiseks.
Of that amount, EUR 85 million has been earmarked already for Southern Sudan.
Nimetatud summast 85 miljonit eurot on Lõuna-Sudaanile sihtotstarbeliste vahenditena juba ette nähtud.
Such an amount is however considered insufficient to cope with the immense needs of state- and capacity-building, as well as the development needs for the majority of the population.
Kõnealust summat peetakse siiski ebapiisavaks riigi ülesehitamise ja suutlikkuse arendamisega seotud vajaduste ning enamiku elanike arenguvajaduste rahuldamiseks.
In order to bridge the remaining financing gap, it is appropriate to allocate for the benefit of the population and public institutions in Southern Sudan more funds decommitted from the ninth and previous EDFs.
Ülejäänud rahalise puudujäägi korvamiseks on asjakohane eraldada Lõuna-Sudaani elanikele ja ametiasutustele veelgi rohkem üheksandast ja varasematest EAFidest rahastatavatest projektidest vabanevaid rahalisi vahendeid.
Those decommitted funds should be used to support the implementation of the Three Year Southern Sudan Development Plan (2011 to 2013), on the basis of financing decisions to be adopted by the Commission.
Kõnealuseid vabanenud rahalisi vahendeid tuleks kasutada selleks, et toetada Lõuna-Sudaani kolme aasta arengukava (2011–2013) rakendamist komisjoni vastuvõetavate rahastamisotsuste alusel.
For the purpose of simplification, the funds should be managed in accordance with the implementation arrangements applicable for the tenth EDF,
Lihtsustamise eesmärgil hallatakse kõnealuseid rahalisi vahendeid kümnenda Euroopa Arengufondi rakenduskorra kohaselt,
An amount of EUR 200 million of funds decommitted from projects under the ninth and previous European Development Funds (‘EDF’) shall be allocated for development cooperation in Southern Sudan and 3 % of that amount shall be allocated for support expenditure by the Commission.
Üheksandast ja varasematest Euroopa Arengufondidest (EAF) rahastatavatest projektidest vabanevatest rahalistest vahenditest eraldatakse 200 miljonit eurot arengukoostööks Lõuna-Sudaanis ning 3 % kõnealusest summast eraldatakse komisjoni toetusmeetmete kulude katteks.
The funds set out in paragraph 1 shall be managed in accordance with the implementation arrangements applicable for the tenth EDF.
Lõikes 1 osutatud rahalisi vahendeid hallatakse kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava rakenduskorraga.
This Decision shall enter into force on the day following that of its adoption.
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval.
OJ L 189, 22.7.2010, p. 14.
ELT L 189, 22.7.2010, lk 14.
Political and Security Committee Decision EU BAM Rafah/1/2011
Otsus EU BAM Rafah/1/2011,
of 27 May 2011
27. mai 2011,
(2011/316/CFSP)
(2011/316/ÜVJP)
Having regard to Council Joint Action 2005/889/CFSP of 25 November 2005 on establishing a European Union Border Assistance Mission for the Rafah Crossing Point (EU BAM Rafah) [1], and in particular Article 10(1) thereof,
võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2005. aasta ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), [1] eriti selle artikli 10 lõiget 1,
Pursuant to Article 10(1) of Joint Action 2005/889/CFSP, the Council authorised the Political and Security Committee (PSC), in accordance with Article 38 of the Treaty, to take the relevant decisions for the purpose of political control and strategic direction of the EU BAM Rafah mission, including the decision to appoint a Head of Mission.
Ühismeetme 2005/889/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid missiooni EU BAM Rafah poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi.
On 11 November 2008, upon a proposal by the Secretary General/High Representative, the PSC appointed by Decision EU BAM Rafah/1/2008 [2] Mr Alain FAUGERAS as Head of Mission of EU BAM Rafah.
Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas 11. novembril 2008 otsusega EU BAM Rafah/1/2008 [2] peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul missiooni EU BAM Rafah juhiks Alain FAUGERASi.
On 13 May 2011, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy proposed to the PSC that it extend the mandate of Mr Alain FAUGERAS as Head of Mission of EU BAM Rafah until 31 December 2011,
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 13. mail 2011 poliitika- ja julgeolekukomiteele ettepaneku pikendada Alain FAUGERASi volitusi missiooni EU BAM Rafah juhina kuni 31. detsembrini 2011,
The mandate of Mr Alain FAUGERAS as Head of Mission of the European Union Border Assistance Mission for the Rafah Crossing Point is hereby extended from 25 May 2011 until 31 December 2011.
Alain FAUGERASi volitusi Rafah piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni juhina pikendatakse 25. maist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.
Done at Brussels, 27 May 2011.
Brüssel, 27. mai 2011
appointing a member of the European Statistical Advisory Committee
Euroopa statistika nõuandekomitee liikme ametissemääramise kohta
After consultation of the Council,
olles konsulteerinud nõukoguga,
After consultation of the European Parliament,
olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga
The European Statistical Advisory Committee (ESAC) comprises 24 members.
Euroopa statistika nõuandekomitees on 24 liiget.
Pursuant to Article 4(1) of Decision No 234/2008/EC, 12 members of the ESAC have to be appointed by the Commission, after consulting the European Parliament and the Council.
Otsuse nr 234/2008/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt määrab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ametisse 12 liiget.
By Decision 2009/304/EC [2] the Commission appointed 12 members of the ESAC.
Komisjon määras otsusega 2009/304/EÜ [2] ametisse 12 Euroopa statistika nõuandekomitee liiget.