natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They act as custodians for one another.
Need RKPd tegutsevad üksteise kontohalduritena.
They open omnibus accounts with one another.
Nad avavad üksteise juures nn omnibus-kontosid.
Assets deposited with a correspondent central bank can only be used to collateralise Eurosystem credit operations.
Korrespondentkeskpanka hoiustatud varasid võib kasutada ainult eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatistena.
Assets held through a link can be used for Eurosystem credit operations, as well as for any other purpose selected by the counterparty.
Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelise ühenduse kaudu hoitavaid varasid võib kasutada eurosüsteemi krediidioperatsioonides või osapoole äranägemisel muul otstarbel.
Chart 4
Joonis 4
Use of eligible assets issued in the SSS of country B held by a counterparty established in country A through a link between the SSSs in countries A and B in order to obtain credit from the NCB of country A.
Riigis A asutatud osapool kasutab riigi A keskpangast krediidi saamiseks riikide A ja B väärtpaberiarveldussüsteemide vahelise ühenduse kaudu riigi B väärtpaberiarveldussüsteemis emiteeritud kõlblikke varasid.
SSS A holds assets in an omnibus account in SSS B
SSS A hoiab vara SSS B omnibus-kontol
In certain situations the Governing Council may decide to accept as eligible collateral certain marketable debt instruments issued by one or more non-euro area G10 central governments in their domestic currency.
Teatavatel asjaoludel võib EKP nõukogu otsustada aktsepteerida kõlbliku tagatisena konkreetseid turukõlblikke võlainstrumente, mille on oma vääringus emiteerinud üks või mitu euroalavälist G10 riiki.
Upon such decision the applicable criteria shall be clarified and the procedures to be applied for the selection and mobilisation of foreign collateral, including the sources and principles of valuation, the risk control measures and the settlement procedures shall also be communicated to counterparties.
Sel juhul selgitatakse kohaldatavaid kriteeriume ning osapooli tuleb teavitada ka välisvaluutas nomineeritud tagatiste valimise ja rakendamise korrast, sealhulgas hindamise allikatest ja põhimõtetest, riskiohjemeetmetest ning arvelduskorrast.
Notwithstanding the provisions of Section 6.2.1, such assets may be deposited/registered (issued), held and settled outside the EEA and, as stated above, may be denominated in currencies other than the euro.
Ilma et see piiraks punkti 6.2.1 sätete kohaldamist, võib selliseid varasid hoiustada/registreerida (emiteerida) ja hoida ning nendega arveldada väljaspool EMPd ning need võivad olla vääringustatud muudes vääringutes peale euro.
Any such assets used by a counterparty must be owned by the counterparty.
Osapool, kes selliseid varasid kasutab, peab olema nende omanik.
Counterparties that are branches of credit institutions incorporated outside the EEA or Switzerland cannot use such assets as collateral.
Kõnealuseid varasid ei tohi tagatisena kasutada osapooled, kes on EMPst või Šveitsist väljaspool registreeritud krediidiasutuste filiaalid.
MINIMUM RESERVES [117]
KOHUSTUSLIK RESERV [117]
The ECB requires credit institutions to hold minimum reserves on accounts with the NCBs within the framework of the Eurosystem’s minimum reserve system.
EKP kohustab krediidiasutusi hoidma kohustuslikku reservi RKPdes olevatel kontodel eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi raames.
The legal framework for this system is laid down in Article 19 of the Statute of the ESCB, Regulation (EC) No 2531/98 and Regulation ECB/2003/9.
Selle süsteemi õigusraamistik on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 19, määruses (EÜ) nr 2531/98 ja määruses EKP/2003/9.
The application of Regulation ECB/2003/9 ensures that the terms and conditions of the Eurosystem’s minimum reserve system are uniform throughout the euro area.
Määruse EKP/2003/9 rakendamisega tagatakse, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi tingimused on ühetaolised kogu euroalal.
The amount of minimum reserves to be held by each institution is determined in relation to its reserve base.
Iga asutuse kohustusliku reservi summa määratakse kindlaks tema reservibaasi põhjal.
The Eurosystem’s minimum reserve system enables counterparties to make use of averaging provisions, implying that compliance with reserve requirements is determined on the basis of the average of the end-of-calendar-day balances on the counterparties’ reserve accounts over a maintenance period.
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem võimaldab osapooltel kasutada perioodi keskmist täitmist, mis tähendab, et reservinõudele vastamine määratakse kindlaks osapoolte reservikontode kalendripäeva lõpu jäägi keskmise põhjal hoidmisperioodi kohta.
Institutions’ holdings of required reserves are remunerated at the rate on the Eurosystem’s main refinancing operations.
Institutsioonide kohustusliku reservi hoiused tasustatakse eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraga.
The Eurosystem’s minimum reserve system primarily pursues the following monetary functions:
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemil on eelkõige järgmised rahapoliitilised funktsioonid.
Stabilisation of money market interest rates
Rahaturu intressimäärade stabiliseerimine
The averaging provision of the Eurosystem’s minimum reserve system aims to contribute to the stabilisation of money market interest rates by giving institutions an incentive to smooth the effects of temporary liquidity fluctuations.
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi perioodi keskmise täitmise eesmärk on aidata kaasa rahaturu intressimäärade stabiliseerimisele, motiveerides asutusi tasandama ajutiste likviidsuskõikumiste mõju.
Creation or enlargement of a structural liquidity shortage
Struktuurilise likviidsuspuudujäägi loomine või suurendamine
The Eurosystem’s minimum reserve system contributes to creating or enlarging a structural liquidity shortage.
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem aitab luua või suurendada struktuurilist likviidsuspuudujääki.
In the application of minimum reserves, the ECB is bound to act in pursuance of the objectives of the Eurosystem as defined in Article 127 of the Treaty and Article 2 of the Statute of the ESCB, which implies, inter alia, the principle of not inducing significant undesirable delocation or disintermediation.
Kohustusliku reservi rakendamisel peab EKP toimima vastavalt eurosüsteemi eesmärkidele, mis on määratletud lepingu artiklis 127 ja EKPSi põhikirja artiklis 2; see tähendab muu hulgas, et püütakse vältida krediidiasutuste soovimatut paigutamist väljapoole euroala või euroala pangasüsteemi.
Pursuant to Article 19.1 of the Statute of the ESCB, the ECB requires credit institutions established in Member States to hold minimum reserves.
Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 19.1 kehtestab EKP liikmesriikides asutatud krediidiasutuste suhtes kohustusliku reservi nõude.
This implies that branches in the euro area of credit institutions not incorporated in the euro area are also subject to the Eurosystem’s minimum reserve system.
See tähendab, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib ka väljaspool euroala asuvate krediidiasutuste euroalal registreeritud filiaalide suhtes.
Institutions will be automatically exempt from reserve requirements from the start of the maintenance period within which their authorisation is withdrawn or surrendered, or within which a decision to submit the institution to winding-up proceedings is taken by a judicial authority or any other competent authority of a Member State.
Asutused vabastatakse kohustusliku reservi nõudest automaatselt alates selle hoidmisperioodi algusest, mil nende tegevusluba tühistatakse või loovutatakse, või mille jooksul liikmesriigi õigusorgan või muu pädev asutus teeb otsuse käivitada asutuse suhtes likvideerimismenetlus.
According to Regulation (EC) No 2531/98 and Regulation ECB/2003/9, the ECB may also exempt institutions from their obligations under the Eurosystem’s minimum reserve system on a non-discriminatory basis if they are subject to reorganisation measures or the freezing of funds and/or other measures imposed by the Union under Article 75 of the Treaty or by a Member State restricting the use of their funds or in respect of which the ECB’s Governing Council has issued a decision suspending or excluding their access to open market operations or the Eurosystem’s standing facilities or if the purposes of the Eurosystem’s minimum reserve system would not be met by imposing these obligations on those particular institutions.
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2531/98 ja määrusele EKP/2003/9 võib EKP võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada asutused eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi nõudest, kui asutuste suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille liit on kehtestanud lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele või kui reservinõude kehtestamine nendele asutustele ei vastaks selle süsteemi eesmärkidele.
the institution is prohibited from exercising active banking functions in competition with other credit institutions; and/or
asutusel on keelatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega ja/või
the institution is under a legal obligation to have all its deposits earmarked for purposes related to regional and/or international development assistance.
asutusel on juriidiline kohustus märgistada kõik oma hoiused piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks.
The ECB also makes public a list of any institutions exempt from their obligations under this system for reasons other than their being subject to reorganisation measures or the freezing of funds and/or other measures imposed by the Union under Article 75 of the Treaty or by a Member State restricting the use of their funds or in respect of which the ECB’s Governing Council issued a decision suspending or excluding their access to open market operations or the Eurosystem’s standing facilities [118].
Lisaks avaldab EKP nimekirja asutustest, kes on vabastatud kõnealuse süsteemiga kaasnevatest nõuetest muudel põhjustel, kui et nende suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille liit on kehtestanud asutamislepingu artikli 75 alusel või liikmesriik nende vahendite kasutamise piiramiseks või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele [118].
Counterparties may rely on these lists in deciding whether their liabilities are owed to another institution that is itself subject to reserve requirements.
Osapooled saavad nende nimekirjade põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne asutuse ees, mille suhtes kohaldatakse reservinõuet.
The lists, available to the public after close of business on the last Eurosystem business day of each calendar month, are valid for the calculation of the reserve base for the maintenance period beginning in the calendar month 2 months later.
Nimekirju, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks pärast iga kalendrikuu eurosüsteemi viimase tööpäeva lõppu, kasutatakse ülejärgmises kalendrikuus algava reservide hoidmise perioodi reservibaasi arvutamiseks.
For example, the list published at the end of February would be valid for the calculation of the reserve base for the maintenance period beginning in April.
Näiteks veebruari lõpus avaldatud nimekirja kasutatakse aprillis algava hoidmisperioodi reservibaasi arvutamiseks.
The reserve base of an institution is defined in relation to elements of its balance sheet.
Iga asutuse reservibaas määratakse kindlaks tema bilansi koosseisu põhjal.
The balance sheet data are reported to the NCBs within the general framework of the ECB’s money and banking statistics (see Section 7.5) [119].
Bilansiandmed esitatakse RKPdele EKP rahandus- ja pangandusstatistika raames (vt punkt 7.5) [119].
For institutions subject to full reporting requirements, the balance sheet data referring to the end of a given calendar month are used to determine the reserve base for the maintenance period starting in the calendar month 2 months later.
Täieliku aruandluskohustusega asutuste puhul kasutatakse konkreetse kalendrikuu lõpu bilansiandmeid selleks, et määrata kindlaks ülejärgmises kalendrikuus algava kohustusliku reservi hoidmise perioodi reservibaas.
For example, the reserve base calculated from the balance sheet of the end of February would be used to calculate the reserve requirements to be fulfilled by counterparties in the maintenance period beginning in April.
Näiteks veebruari lõpu bilansi alusel arvutatud reservibaasi kasutatakse selle reservinõude arvutamiseks, mida osapool peab täitma aprillis algaval hoidmisperioodil.
The reporting framework for the ECB’s money and banking statistics includes the possibility of relieving small institutions of some of the reporting burden.
EKP rahandus- ja pangandusstatistika aruandlussüsteem võimaldab vähendada väikeste asutuste aruandluskoormust.
Institutions to which this provision applies only need to report a limited set of balance sheet data on a quarterly basis (as end-of-quarter data) and with a reporting deadline which is longer than that set for larger institutions.
Asutused, kelle kohta see säte kehtib, peavad esitama kord kvartalis (kvartali lõpu seisuga) piiratud kogumi bilansiandmeid ning nende aruandlustähtaeg on pikem kui suurematel asutustel.
For these institutions, the balance sheet data reported for a specific quarter are used to determine, with a lag of 2 months, the reserve base for the consecutive three reserve maintenance periods.
Nende asutuste konkreetse kvartali kohta esitatud bilansiandmete põhjal määratakse kahekuise viivitusega kindlaks kolme järjestikuse hoidmisperioodi reservibaas.
For example, the balance sheet of the end of the first quarter – March – would be valid for the calculation of the reserve base for the maintenance periods beginning in June, July and August.
Näiteks esimese kvartali lõpu (märts) bilanssi kasutatakse juunis, juulis ja augustis algavate hoidmisperioodide reservibaasi arvutamiseks.
According to Regulation (EC) No 2531/98, the ECB is entitled to include liabilities resulting from the acceptance of funds together with liabilities resulting from off-balance-sheet items in the reserve base of institutions.
Määruse (EÜ) nr 2531/98 kohaselt on EKP-l õigus arvata asutuste reservibaasi hulka vahendite vastuvõtmisest ja bilansivälistest kirjetest tulenevad kohustused.
In the Eurosystem’s minimum reserve system, only the liability categories ‘deposits’ and ‘debt securities issued’ are actually included in the reserve base (see Box 9).
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemis arvatakse reservibaasi tegelikult ainult kohustuste liigid „hoiused” ja „emiteeritud võlaväärtpaberid” (vt taustinfo 9).
Liabilities vis-à-vis other institutions included in the list of institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system and liabilities vis-à-vis the ECB and the participating NCBs are not included in the reserve base.
Reservibaasi hulka ei arvata kohustusi teiste asutuste ees, kes on hõlmatud eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate asutuste loetellu, ega kohustusi EKP ja osalevate liikmesriikide keskpankade ees.
In this respect, for the liability category ‘debt securities issued’, the issuer needs to be able to prove the actual amount of these instruments held by other institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system in order to be entitled to deduct them from the reserve base.
Selleks et emitent saaks kohustuste liigi „Emiteeritud võlaväärtpaberid” reservibaasist maha arvata, peab ta suutma tõendada, kui suurt hulka neist instrumentidest hoiavad tegelikult teised asutused, kelle suhtes kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem.
If such proof cannot be presented, issuers may apply a standardised deduction of a fixed percentage [120] to this balance sheet item.
Kui selliseid tõendeid ei ole võimalik esitada, võivad emitendid kasutada nimetatud bilansikirje puhul kindla protsendimääraga tavapärast mahaarvamist [120].
The reserve ratios are determined by the ECB subject to the maximum limit specified in Regulation (EC) No 2531/98.
EKP võtab reservimäära kindlaksmääramisel arvesse ülempiiri, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2531/98.
The ECB applies a uniform non-zero reserve ratio to most of the items included in the reserve base.
EKP rakendab enamiku reservibaasi kuuluvate kirjete suhtes ühetaolist kohustusliku reservi määra, mis ei ole null.
This reserve ratio is specified in Regulation ECB/2003/9.
See kohustusliku reservi määr on sätestatud määruses EKP/2003/9.
The ECB sets a zero reserve ratio on the following liability categories: ‘deposits with an agreed maturity of over 2 years’, ‘deposits redeemable at notice of over 2 years’, ‘repos’ and ‘debt securities with an original maturity of over 2 years’ (see Box 9).
EKP sätestab kohustusliku reservi nullmäära järgmiste kohustuste liikide suhtes: „üle kaheaastase tähtajaga hoiused”, „üle kaheaastase etteteatamistähtajaga lõpetatavad tähtajaga hoiused”, „repod” ja „üle kaheaastase esialgse tähtajaga võlaväärtpaberid” (vt taustinfo 9).
The ECB may change the reserve ratios at any time.
EKP võib reservimäärasid igal ajal muuta.
Changes in reserve ratios are announced by the ECB in advance of the first maintenance period for which the change is effective.
EKP teatab reservimäära muutmisest enne esimest kohustusliku reservi hoidmise perioodi, mille kohta muudatused kehtivad.
The reserve requirement of each individual institution is calculated by applying, to the amount of eligible liabilities, the reserve ratios for the corresponding categories of liabilities.
Iga asutuse reservinõude arvutamiseks rakendatakse kõlblike kohustuste summa suhtes vastava kohustuste kategooria kohustusliku reservi määra.
Each institution deducts an allowance of EUR 100000 from its reserve requirement in each Member State in which it has an establishment.
Iga asutus arvab oma kohustusliku reservi nõudest maha 100000 euro suuruse summa igas liikmesriigis, kus tal on asutatud üksus.
The granting of such an allowance is without prejudice to the legal obligations of institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system [121].
Sellise vähenduse lubamine ei piira eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate asutuste õiguslikke kohustusi [121].
The reserve requirement for each maintenance period is rounded to the nearest euro.
Iga hoidmisperioodi kohustusliku reservi nõue ümardatakse lähima euroni.
Liabilities included in the reserve base and to which the positive reserve ratio is applied
Reservibaasi kantud kohustused, mille suhtes rakendatakse positiivset kohustusliku reservi määra
Deposits [122]Overnight deposits
Hoiused [122]Üleööhoiused
Deposits with an agreed maturity of up to and including 2 years
Kuni kaheaastase (kaasa arvatud) tähtajaga hoiused
Deposits redeemable at notice of up to and including 2 years
Kuni kaheaastase (kaasa arvatud) etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused
Debt securities with an original maturity of up to and including 2 years
Kuni kaheaastase (kaasa arvatud) esialgse tähtajaga võlaväärtpaberid
Liabilities included in the reserve base and to which a zero reserve ratio is applied
Reservibaasi kantud kohustused, mille suhtes rakendatakse kohustusliku reservi nullmäära
Deposits [122] Regulation (EC) No 25/2009 of the European Central Bank of 19 December 2008 concerning the balance sheet of the monetary financial institutions sector (ECB/2008/32) (OJ L 15, 20.1.2009, p. 14) explicitly requires the reporting of deposit liabilities at nominal value.
Hoiused [122] Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14) on sõnaselgelt sätestatud, et hoiuste kohustusi tuleb aruandluses kajastada nimiväärtusega.
Nominal value means the amount of principal that a debtor is contractually obliged to repay to a creditor.
Nimiväärtus on põhisumma, mille krediidisaaja peab lepingu kohaselt krediidiandjale tagasi maksma.
This amendment had become necessary because Council Directive 86/635/EEC of 8 December 1986 on the annual accounts and consolidated accounts of banks and other financial institutions (OJ L 372, 31.12.1986, p. 1) had been amended to the effect that certain financial instruments could be priced at fair value.
See muudatus osutus vajalikuks sellepärast, et nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) oli muudetud nii, et teatavate finantsinstrumentide hinda saaks kindlaks määrata õiglase väärtuse põhimõttel.
Deposits with an agreed maturity of over 2 years
Üle kaheaastase tähtajaga hoiused
Deposits redeemable at notice of over 2 years
Üle kaheaastase etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused
Debt securities with an original maturity of over 2 years
Üle kaheaastase esialgse tähtajaga võlaväärtpaberid
Liabilities excluded from the reserve base
Reservibaasist välja jäetud kohustused
Liabilities vis-à-vis the ECB and the participating NCBs
Kohustused EKP ja osalevate RKPde ees
The ECB publishes a calendar of the reserve maintenance periods at least 3 months before the start of each year [123].
EKP avaldab kohustusliku reservi hoidmise perioodide ajakava vähemalt kolm kuud enne iga aasta algust [123].
The maintenance period begins on the settlement day of the first main refinancing operation following the meeting of the Governing Council, at which the monthly assessment of the monetary policy stance is pre-scheduled.
Kohustusliku reservi hoidmise periood algab esimese põhilise refinantseerimisoperatsiooni arvelduspäeval pärast EKP nõukogu koosolekut, milleks eelnevalt on kavandatud rahapoliitilise kursi igakuine hindamine.
Under special circumstances, the published calendar may be amended, depending, among other things, on changes in the schedule of Governing Council meetings.
Erijuhtudel võidakse avaldatud ajakava muuta, muu hulgas sõltuvalt EKP nõukogu koosolekute ajakava muutusest.7.4.2.
Each institution must hold its minimum reserves on one or more reserve accounts with the NCB in the Member State in which it is incorporated.
Iga asutus peab hoidma oma kohustuslikku reservi ühel või mitmel reservikontol oma asutamiskohajärgse liikmesriigi keskpangas.
For institutions with more than one establishment in a Member State, the head office is responsible for fulfilling the aggregate minimum reserves of all the domestic establishments of the institution [124].
Kui asutusel on liikmesriigis mitu üksust, vastutab peakontor asutuse kõigi omamaiste üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest [124].
An institution with establishments in more than one Member State is required to hold minimum reserves with the NCB of each Member State in which it has an establishment, in relation to its reserve base in the corresponding Member State.
Kui asutusel on üksused mitmes liikmesriigis, peab ta hoidma iga sellise liikmesriigi keskpangas, kus tal on asutatud üksus, kohustuslikku reservi, mis määratakse kindlaks vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis.
Institutions’ settlement accounts with the NCBs may be used as reserve accounts.
Reservikontona võib kasutada asutuse arvelduskontosid RKPdes.
An institution may apply to the NCB in the Member State in which the institution is resident for permission to hold all its minimum reserves indirectly through an intermediary.
Asutus võib taotleda oma asukohajärgse liikmesriigi keskpangalt luba hoida kõiki oma kohustuslikke reserve kaudselt vahendaja kaudu.
Holdings of required reserves are remunerated at the average, over the maintenance period, of the ECB’s rate (weighted according to the number of calendar days) on the main refinancing operations, calculated using the formula specified in Box 10.
Kohustusliku reservi hoiuste pealt makstakse taustinfos 10 sätestatud valemi kohaselt intressi, mis võrdub EKP põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmise (kalendripäevade arvu järgi kaalutud) intressiga kohustusliku reservi hoidmise perioodil.