natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I restoration easy,
I taastamine lihtne,
II restoration possible with an average effort,
II taastamine võimalik keskmise jõupingutusega,
III restoration difficult or impossible.
III taastamine raske või võimatu.
Synthesis: applying to the overall grading of the three sub-criteria
Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi üldhinnangut.
A excellent conservation
A eeskujulik kaitsestaatus
= excellent structure, independent of the grading of the other two sub-criteria,
= eeskujulik struktuur, sõltumata kahe muu allkriteeriumi liigitusest,
= structure well conserved and excellent prospects independent of the grading of the third criterion.
= hea struktuur ja väljavaated eeskujulikud, sõltumata kolmanda kriteeriumi liigitusest,
B good conservation
B hea kaitsestaatus
= structure well conserved and good prospects independent of the grading of the third sub-criterion,
= hea struktuur ja väljavaated head, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitusest,
= structure well conserved and average/maybe unfavourable prospects and restoration easy or possible with average effort,
= hea struktuur ja keskmised / võib-olla ebasoodsad väljavaated, taastamine lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik,
= average structure/partially degraded, excellent prospects and restoration easy or possible with average effort,
= keskmine struktuur / osaliselt kahjustatud, eeskujulikud väljavaated, taastamine lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik,
= average structure/partially degraded, good prospects and easy restoration.
= keskmine struktuur / osaliselt kahjustatud, head väljavaated, taastamine lihtne,
C average or reduced conservation
C keskmine või vähenenud kaitsestaatus
= all other combinations.
= kõik muud kombinatsioonid.
GLOBAL ASSESSMENT = A(d) of Annex III: Global assessment of the value of the site for conservation of the natural habitat type concerned.
ÜLDHINNANG = III lisa punkti A alapunkt d: ala väärtuslikkuse üldhinnang loodusliku elupaigatüübi kaitsest lähtuvalt.
This criterion refers to the global assessment of the value of the site for the conservation of the habitat type concerned.
Selle kriteeriumi alusel antakse ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt.
This criterion should be used to assess the previous criteria in an integrated way and taking into consideration the different weights they may have for the habitat under consideration.
Seda kriteeriumi tuleks kasutada eelmiste kriteeriumide integreeritud hindamiseks, võttes arvesse erinevat kaalu, mis neil võib kõnealuse elupaigatüübi jaoks olla.
Other aspects may be considered regarding the evaluation of the most relevant elements in order to globally assess their positive or negative influence on the conservation of the habitat type.
Ka muid kõige tähtsamate asjakohaste elementide hinnanguga seotud aspekte võib arvesse võtta, kui hinnatakse üldiselt nende positiivset või negatiivset mõju elupaigatüübi kaitsele.
The ‘most relevant’ elements may vary from habitat type to habitat type; they may include the human activities, both in the site or in its neighbouring areas, that are likely to influence the conservation status of the habitat type, the ownership of the land, the existing legal status of the site, the ecological relations between the different habitat types and species, etc.
Kõige tähtsamad elemendid võivad elupaigatüübiti erineda; nende hulka võib kuuluda inimtegevus nii alal kui ka selle naaberaladel, mis tõenäoliselt mõjutab elupaigatüübi kaitsestaatust, maa omandiline kuuluvus, ala praegune õiguslik seisund, elupaigatüüpide ja liikide vahelised ökoloogilised seosed jne.
The ‘best expert judgment’ may be used to assess this global value, and the ranking system used to express it should be as follows:
Nimetatud üldhinnangu andmisel võib kasutada parimat võimalikku eksperdihinnangut ning seda väljendav liigitussüsteem peaks olema järgmine:
A excellent value,
A üliväärtuslik,
B good value,
B väärtuslik,
C significant value.
C küllaltki väärtuslik.
It should be noted that the Standard Data Form is for assessments of the conservation of a habitat or species on a particular site whereas the assessments for Article 17 concerns the status across all of a biogeographical region within a Member State.
Märkus: standardne andmevorm on mõeldud kindla ala elupaikade või liikide kaitse hindamiseks, samas kui artikli 17 alusel tehtav hindamine käsitleb staatust liikmesriigi kogu biogeograafilises piirkonnas.
The term ‘conservation status’ is defined in Article 1(e) and (i) of the Habitats Directive as a term describing the overall status for a habitat type or species in a biogeographical region.
Mõiste „kaitsestaatus” on määratletud elupaikade direktiivi artikli 1 punktides e ja i mõistena, mis kirjeldab üldist elupaigatüüpide või liikide staatust biogeograafilises piirkonnas.
This conservation status is now regularly assessed in the frame of the 6-yearly progress reports according to Article 17 of the Habitats Directive.
Nimetatud kaitsestaatust hinnatakse nüüd regulaarselt iga kuue aasta tagant tehtavate eduaruannete raames kooskõlas elupaikade direktiivi artikliga 17.
The assessment of sites according to criteria in Annex III to the Habitats Directive includes an assessment of the ‘degree of conservation’ of a habitat type or species in a specific site.
Alade hindamine kooskõlas elupaikade direktiivi III lisas toodud kriteeriumidega sisaldab kindla ala elupaigatüüpide või liikide „kaitsestaatuse astme” hinnangut.
Example of data on habitat types present on the site and site evaluation for them (3.1)
Näide alal esinevate elupaigatüüpide andmete kohta ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt (3.1)
Caves
Koopad
Example of data on species as referred to in Article 4 of the Birds Directive or listed in Annex II to the Habitats Directive and site evaluation for them (3.2)
Näide linnudirektiivi artiklis 4 viidatud või elupaikade direktiivi II lisas loetletud liikide andmete kohta ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt (3.2)
Cons
Kaitse
Code, name and population data on species
Liigi kood, nimi ja andmed populatsiooni kohta
For sites as appropriate enter the Group, Code and Scientific Name of all bird species relevant for Article 4(1) and (2) of Directive 2009/147/EC, and of all fauna and flora species listed on Annex II to Directive 92/43/EEC that occur at the site with an indication of their population within the site (see below).
Vastavalt vajadusele kantakse siia kõikide direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõigetes 1 ja 2 esinevate linnuliikide teaduslikud nimed ning kõik alal esinevad direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud looma- ja taimeliigid, märkides andmed nende populatsioonide kohta kõnealusel alal (vt allpool).
Group: A = Amphibians, B = Birds, F = Fish, I = Invertebrates, M = Mammals, P = Plants, R = Reptiles.
Klass: A = kahepaiksed, B = linnud, F = kalad, I = selgrootud, M = imetajad, P = taimed, R = roomajad.
Code: The four character sequential code for each species can be found in the reference portal.
Kood: iga liigi neljakohalise jadakoodi võib leida teabeportaalist.
Sensitivity (S): Indicate in this field whether the public availability of the information given for a certain species could be detrimental to its conservation, for example because it is subject to illegal collecting and the public availability of the information held by the SDF would genuinely increase that threat.
Tundlikkus (S): sellele väljale märgitakse, kas kindla liigiga seotud teabe kättesaadavus avalikkusele võib olla kahjulik selle kaitsele, näiteks kuna seda omastatakse ebaseaduslikult ning standardses andmevormis sisalduva teabe kättesaadavus avalikkusele suurendaks ohtu oluliselt.
If this is the case enter ‘yes’ in this field.
Sellisel juhul tuleb vastavale väljale märkida „jah”.
If a species is marked as sensitive, the presence of the species on the site will not be disclosed to the public by the Commission on its own motion (for instance, by means of posting this information on a publicly available database or Internet-based site).
Kui liik on märgitud tundliku liigina, ei teavita nõukogu omal algatusel avalikkust liigi olemasolust alal (nt avaldades teabe avalikkusele kättesaadavas andmebaasis või veebilehel).
If the information on the presence of this species in a certain area is already available to the public, e.g. online information, a marking of the species as sensitive cannot be considered justified.
Juhul kui teave vastava liigi olemasolust kindlas piirkonnas on juba avalikkusele kättesaadav, nt veebipõhine teave, ei ole liigi märkimine tundlikuks liigiks põhjendatud.
Non-presence (NP) (optional): In cases where a species for which the site was originally designated for (e.g. which was formerly present in the site) is no longer present in the site, it is strongly recommended to indicate this by entering ‘x’ in the column NP (alternative to the deletion of the information for this species from the SDF).
Mitteesinemine (NP) (valikuline): juhul kui liigid, mille tarbeks ala oli algselt määratud (s.o mis eelnevalt esinesid), ei eksisteeri enam alal, on tungivalt soovitav see vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava liigi teabe kustutamisele standardsest andmevormist).
Species which have not been present on the site since the Directive came into force as well as ‘historic occurrences’ should not be noted.
Liike, mis ei ole alal esinenud alates direktiivi jõustumisest, ning samuti esinemisi minevikus ei tuleks märkida.
Please note: Species are considered as no longer present in the site e.g. if they have not been observed in the site for a long time.
Märkus: liiki loetakse alas mitteesinevaks näiteks juhul, kui seda ei ole pikka aega alal märgatud.
The time period will vary between species, absence for a few years for an easy-to-observe species probably indicates disappearance whereas for difficult to observe species such as bryophytes or some insects, absence of observations for many years does not necessarily indicate absence if the habitat has not changed.
Ajavahemik erineb liigiti – mõneaastane puudumine lihtsalt jälgitavatel liikidel tähendab tõenäoliselt liigi kadumist alalt, samas kui raskesti jälgitavate liikide puhul nagu brüofüüdid või mõned putukad ei tähenda mitmeaastane vaatlusandmete puudumine tingimata liigi kadumist alalt, kui elupaik ei ole muutunud.
Type: Use the following categories:
Tüüp: kasutada tuleb järgmisi kategooriaid:
Permanent (p) to be found throughout the year on the site (non-migratory species or plant, resident population of migratory species).
paikne (p) leidub alal aasta ringi (paiksed liigid või taimed, paikkondlikud rändliigid)
Reproducing (r) uses the site to raise young (e.g. breeding, nesting).
pesitsev/paljunev (r) kasutab ala poegade kasvatamiseks (nt paaritumine, pesitsemine)
Concentration (c) site used for staging or roosting or migration stop/over or for moulting outside the breeding grounds and excluding wintering.
peatuv (c) ala kasutatakse peatumiseks või ajutiseks puhkuseks, rände peatamiseks/lõpetamiseks või sulgimiseks väljaspool paljunemisala ning mitte talvitumisel
Wintering (w) uses the site during the winter.
talvituv (w) kasutab ala talvel.
Where a non-resident population is present on a site in more than one season entries should be made separate for these ‘population types’ (see example in Figure 3) e.g. as a number of fauna species, in particular many bird species, are migratory the site may be important for different aspects of the life cycle of species.
Kui mittepaikne populatsioon esineb alal rohkem kui ühel aastaajal, tuleb andmed nende populatsioonitüüpide kohta eraldi märkida (vt näide joonisel 3). Näiteks kuna suur hulk loomaliike, eelkõige paljud linnuliigid, on rändliigid, võib ala olla tähtis liikidele nende elu eri etappidel.
In case that it is not possible to enter data for different seasons, enter data for the most important (either wintering or concentration).
Juhul kui ei ole võimalik sisestada andmeid erinevate aastaaegade kohta, tuleb andmed sisestada kõige olulisema tüübi kohta (kas talvitumine või peatumine).
Size: As regards abundance, enter known population data if available.
Suurus: arvukuse osas tuleb sisestada teadaolevad andmed populatsiooni kohta, kui need on kättesaadavad.
If the population size is known fill in both fields (min and max) with the same value.
Kui populatsiooni suurus on teada, tuleb täita mõlemad väljad (min ja maks) sama väärtusega.
Where it is more appropriate to give a population interval, fill in the estimated values for the lower boundary (min) and the upper boundary (max) of this interval.
Kui asjakohasem on esitada populatsiooni vahemik, tuleb sisestada vahemiku hinnangulised alumised (minimaalne) ja ülemised (maksimaalne) väärtused.
Where a population interval is not known but information exists on either minimum or maximum population size, estimate the missing value for the interval.
Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas teave kas minimaalse või maksimaalse populatsiooni suuruse kohta, tuleb vahemiku puuduv väärtus esitada hinnanguliselt.
Please note that the min and max values should be an average over several years rather than extreme values.
Märkus: minimaalsed ja maksimaalsed väärtused peaksid olema pigem mitme aasta keskmised kui piirväärtused.
Where even a rough estimation of the population size cannot be made, enter the population type (e.g. permanent) and enter in the ‘data quality’ field the value DD (data deficient).
Juhul kui populatsiooni suurust ei saa ka umbkaudu hinnata, tuleb sisestada populatsiooni tüüp (nt paikne) ning andmete kvaliteedi väljale tuleb sisestada väärtus „DD” (andmed puuduvad).
Unit: Indicate the unit of the population value in the corresponding field.
Ühik: populatsiooni väärtuse ühik tuleb märkida vastavale väljale.
Recommended units are individuals (= i) or pairs (= p) wherever possible, otherwise please use the most precise units available following the standardised list of population units and codes as developed under Articles 12 and 17 reporting (see reference portal).
Võimaluse korral on soovituslikud ühikud populatsiooni suurus üksikisendites (= i) või paarides (= p), muudel juhtudel tuleb kasutada kõige täpsemaid olemasolevaid ühikuid, lähtudes populatsiooni ühikute ja koodide standarditud loetelust, mis on välja töötatud artiklite 12 ja 17 aruandluse raames (vt teabeportaal).
Abundance category (Cat.): see explanation above under ‘size’ — C = common, R = rare, V = very rare, P = present — this field should be filled in if the data are deficient (DD) and no population size estimation can be given or in addition to quantitative estimations of population size.
Arvukuse kategooria (Kategooria): vt selgitust eespool „suuruse” all – C = tavaline, R = haruldane, V = väga haruldane, P = esineb – vastav väli peaks olema täidetud, kui andmed puuduvad (DD) ning populatsiooni suuruse hinnangut ei ole võimalik anda või lisaks populatsiooni suuruse kvantitatiivsele hinnangule.
Data quality: Indicate the data quality using following code: G = ‘Good’ (e.g. based on surveys); M = ‘Moderate’ e.g. based on partial data with some extrapolation; P = ‘Poor’ e.g. rough estimation; DD = ‘Data deficient’ (recommended to use this entry, if not even an estimation of the population size can be made).
Andmete kvaliteet: märkida tuleb andmete kvaliteet, kasutades järgmisi koode: G = „hea” (nt tugineb uuringutele); M = „keskmine” (nt tugineb mittetäielikele andmetele koos osalise ekstrapoleerimisega); P = „kehv” (nt umbkaudne hinnang); DD = andmed puuduvad (soovitav on seda kasutada juhul, kui populatsiooni suurust ei ole võimalik isegi hinnanguliselt määrata).
Site assessment criteria for a given species referred to in Article 4 of Directive 2009/147/EC and species listed in Annex II to Directive 92/43/EEC (in accordance with Section B of Annex III)
direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 4 nimetatud liikide ning direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide ala hindamise kriteeriumid (III lisa punkti B kohaselt)
POPULATION: = B(a) of Annex III: Size and density of the population of the species present on the site in relation to the populations present within national territory.
POPULATSIOON: = III lisa punkti B alapunkt a: alal esinevate liikide populatsiooni suurus ja tihedus võrreldes kogu riigi territooriumil esinevate populatsioonidega.
This criterion exists to evaluate the relative size and density of the population in the site with that of the national population.
Selle kriteeriumi eesmärk on hinnata ala populatsiooni suhtelist suurust ja tihedust võrreldes kogu riigi populatsiooniga.
This last aspect is in general quite difficult to evaluate.
Viimati nimetatud aspekti on üldiselt üsna raske hinnata.
The optimal measure would be a percentage, resulting from the ratio of the population in the site/population in the national territory.
Sobivaim oleks protsentides väljendatud mõõtühik, mis tuleneb ala populatsiooni ja riigi territooriumil esineva populatsiooni suhtest.
As proposed for criterion A(b) an estimate or a class interval should be used according to the following progressive model:
Nagu punkti A alapunkti b kriteeriumi puhul, soovitatakse ka siin kasutada hinnangulist väärtust või klassivahemikke järgmise progresseeruva mudeli kohaselt:
Furthermore, all cases where a population of the species concerned is present on the site in question in a non-significant manner must be indicated in a fourth category.
Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus liigi populatsioon esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse.
D non-significant population.
D ebaoluline populatsioon.
Where a species is rarely observed on a site, for example only a vagrant, this is not considered to be a significant population and should be recorded as ‘D’.
Juhul kui liiki on alal harva nähtud, näiteks väljapoole oma leviala sattunud liik, ei loeta vastavat liiki oluliseks populatsiooniks ning see tuleks registreerida klassi „D”.
In cases where the site representativity for the population concerned is classed as ‘D: non-significant’, no other indication is required for the other evaluation criteria concerning this habitat type on the site in question.
Kui asjaomase populatsiooni esindavus alal on klassifitseeritud klassi „D: ebaoluline”, ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume.
In these cases the criteria ‘Conservation’, ‘Isolation’ and ‘Global evaluation’ should not be marked.
Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume „Kaitse”, „Eraldatus” ja „Üldhinnang”.
DEGREE OF CONSERVATION: = B(b) of Annex III: Degree of conservation of the features of the habitat which are important for the species concerned and possibilities for restoration.
KAITSESTAATUS: = III lisa punkti B alapunkt b: kõnealuse liigi seisukohast tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste ja taastamisvõimalused.
This criterion comprises two sub-criteria:
See kriteerium koosneb kahest allkriteeriumist:
degree of conservation of the features of the habitat important for the species;
liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste;
restoration possibilities.
taastamisvõimalused.
Degree of conservation of the features of the habitat important for the species
Liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste
Criterion (i) requires a global evaluation of the features of the habitat regarding the biological requirements of a given species.
Kriteerium i eeldab elupaigatunnuste üldhinnangut, mis on seotud käsitletava liigi bioloogiliste nõuetega.
The features relating to population dynamics are among the most appropriate for both animal and plant species.
Nii looma- kui ka taimeliikide puhul on kõige asjakohasemad populatsiooni dünaamikat mõjutavad tegurid.
The structure of the habitat and some abiotic features should be assessed.
Tuleks hinnata elupaiga struktuuri ja mõningaid abiootilisi tegureid.
The ‘best expert judgment’ should be used to rank this criterion:
Selle kriteeriumi järgneval liigitamisel tuleks kasutada parimat võimalikku eksperdiarvamust:
I elements in excellent condition,
I. tunnuste kaitsestaatus eeskujulik,
II elements well conserved,
tunnuste kaitsestaatus hea,
III elements in average or partially degraded condition.
tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud.
In cases where the sub-class ‘I: elements in excellent condition’ or ‘II: elements well conserved’ is given the criterion B(b) should in its totality be classed ‘A: excellent conservation’ or ‘B: good conservation’ respectively independently of the grading of the other sub-criteria.
Kui ala liigitatakse alamklassi „I: tunnuste kaitsestaatus eeskujulik” või „II: tunnuste kaitsestaatus hea”, tuleb punkti B alapunkti b kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus” või „B: hea kaitsestaatus”, sõltumata muude allkriteeriumide liigitusest.
For this sub-criterion, which only needs to be taken into account when the elements are in an average or partially degraded condition, an approach analogous to that of criterion A(c)(iii), should be used, adding an evaluation of the viability of the population under consideration.
Selle allkriteeriumi osas, mida tuleb arvesse võtta ainult siis, kui tunnuste kaitsestaatus on keskmine või osaliselt kahjustunud, tuleb kasutada sama lähenemisviisi kui punkti A alapunkti c iii kriteeriumi puhul, lisades sellele kõnealuse populatsiooni elujõulisuse hinnangu.
This should result in the system of grading as follows:
Selle tulemusena peaks liigitussüsteem olema järgmine:
II restoration possible with average effort,
II taastamine võimalik keskmise jõupingutusega,
Synthesis applying to classification of the two sub-criteria
Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi klassifikatsiooni
A conservation excellent
A kaitsestaatus eeskujulik
= elements in an excellent condition, independent of the grading of the possibility of restoration.
= tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest,
= elements well conserved independent of the grading of the possibility of restoration,
= tunnuste kaitsestaatus hea, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest,
= elements in average or partially degraded condition and easy to restore.
= tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud, kuid seda on kerge taastada,
ISOLATION: = B(c) of Annex III: Degree of isolation of the population present on the site in relation to the natural range of the species.
ERALDATUS: = III lisa punkti B alapunkt c: alal esinevate liikide populatsiooni isolatsiooniaste võrreldes liigi loodusliku levikualaga.
This criterion may be interpreted as an approximate measure of the contribution of a given population to the genetic diversity of the species on the one hand and of the fragility of this specific population on the other hand.
Seda kriteeriumi võib tõlgendada ligikaudse näitajana, millega mõõdetakse käsitletava populatsiooni osa ühest küljest liigi geneetilise mitmekesisuse ja teisest küljest selle konkreetse populatsiooni tundlikkuse seisukohast.
Using a simplistic approach one may say that the more a population is isolated (in relation to its natural range), the greater is its contribution to the genetic diversity of the species.
Lihtsustatult võib väita, et mida rohkem on populatsioon isoleeritud (võrreldes selle loodusliku levikualaga), seda suurem on selle osatähtsus liigi geneetilises mitmekesisuses.
Consequently the term ‘isolation’ should be considered in a wider context, applying equally to strict endemics, to sub-species/varieties/races as well as sub-populations of a meta-population.
Järelikult võib terminit „eraldatus” vaadelda laiemas kontekstis, kasutades seda võrdselt täielike endeemsete liikide, alamliikide/sortide/tõugude ning metapopulatsiooni allpopulatsioonide puhul.
In this context the following grading should be used:
Seoses sellega tuleks kasutada järgmist liigitust:
A population (almost) isolated,
A populatsioon (peaaegu) eraldatud,
B population not-isolated, but on margins of area of distribution,
B populatsioon ei ole eraldatud, kuid asub oma levikuala äärel,
C population not-isolated within extended distribution range.
C populatsioon ei ole eraldatud kogu liigi loodusliku leviku alal.