natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is also clear that, despite increases in listed prices, the actual price level was declining during that time.
Samuti on selge, et tegelik hinnatase sellel perioodil langes, kuigi hinnakirjas olevad hinnad tõusid.
raised its discounts substantially.
suurendas pakutavaid allahindlusi märkimisväärselt.
However it is not possible to establish from an analysis of prices whether or not the price trend actually contributed to reducing the total income from advertising, thereby increasing the need for state funding.
Hinnaanalüüsi alusel ei saa siiski kindlalt väita, et hinnamuutused aitasid tegelikult kaasa reklaami kogutulude vähenemisele ja seeläbi suurendasid riikliku rahastamise vajadust.
To address this issue, the Commission has analysed TV2’s pricing behaviour and the impact this had on its overall level of advertising income.
Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud TV2 hinnakujundust ja selle mõju TV2 reklaamidest saadud kogutulule.
As the following recitals show, TV2 applied a number of price increases and price reductions (by granting higher discounts) during the period under investigation.
Vastavalt järgmistes põhjendustes esitatud selgitustele on TV2 uuritaval perioodil mitu korda hindu tõstnud ja langetanud (suuremate allahindluste tegemisega).
The table below gives an overview of the trend in TV2’s overall level of advertising income (million DKK) from 1998 to 2002, the period during which the complainant alleges that TV2 was forcing down prices on the Danish market:
Järgnev tabel annab ülevaate TV2 reklaamidest saadud kogutulust ajavahemikul 1998–2002, mille kohta kaebuse esitaja TvDanmark väidab, et TV2 surus sel ajal Taani turul hindu alla (miljonites Taani kroonides).
In 2000, TV2 expected competition to intensify and did not raise its prices.
aastal eeldas TV2 konkurentsi tihenemist ega tõstnud oma hindu.
Actual prices did indeed fall because of the new rebate scheme introduced by TV2.
Tegelikud hinnad langesid TV2 uue allahindlussüsteemi tõttu.
As a result, TV2 expanded its capacity utilisation by 33 % over the previous year.
Sellest tulenevalt suurenes TV2 võimsuse kasutamine eelnenud aastaga võrreldes 33 %.
However, the pricing measures led to an 8,4 % increase in its nationwide advertising turnover.
Hinnakujundus andis TV2 üleriigilise reklaamitulu kasvuks 8,4 %.
In 2001, TV2 again raised its prices.
aastal tõstis TV2 taas hindu.
However, overall turnover in the advertising market shrank even more.
Üldise reklaamituru käibelangus oli siiski veel suurem.
From the above it can be concluded that the use of extensive rebates brought about a reduction in the actual price level.
Ülaltoodust võib järeldada, et ulatuslike allahindluste kasutamine on kaasa toonud tegeliku hinnataseme languse.
was able to offset the fall in prices by expanding its capacity utilisation.
on suutnud hinnalangust kompenseerida, kasutades rohkem võimsust.
As its competitors did not have the same capacity reserve, they did not have that option.
Kuna konkurentidel ei ole sama palju vahendeid kui TV2-l, ei ole neil olnud võimalust samamoodi tegutseda.
In order to gain market acceptance, they had to follow TV2’s lead.
Turul püsimiseks on nad pidanud järgima TV2 käitumist.
During years when TV2 increased prices, its total advertising turnover fell.
Nendel aastatel, mil TV2 hindu tõstis, tema reklaamikäive langes.
By contrast, when TV2 reduced prices, it was able to increase its total turnover.
Kui TV2 aga hindu langetas, õnnestus tal kogukäivet tõsta.
The Commission therefore concludes that TV2’s price cuts actually resulted in higher overall income.
Seetõttu järeldab komisjon, et TV2 ette võetud hinnaalandused viisid kokkuvõttes suurema kogutuluni.
Consequently, TV2’s pricing behaviour cannot be said to suggest that it did not seek to maximise revenue.
Järelikult ei osutanud TV2 hinnakäitumine sellele, et ettevõtja ei oleks püüdnud oma tulusid suurendada.
TV advertising spending in Denmark compared with the EU as a whole
Kulud telereklaamile Taanis ja kogu Euroopa Liidus
Comparing prices between the Danish operators and analysing TV2’s pricing gives no indication of whether or not overall prices on the Danish television advertising market were too low.
Taani operaatorite hindade võrdlus ja TV2 hinnakäitumise analüüs ei viita sellele, kas üldine hinnatase Taani telereklaamiturul on olnud liiga madal või mitte.
A depressed level of prices could stem from TV2 having used its stronger position to bring down the overall level of spending on television advertising below what it would have been under normal competition.
Madal hinnatase võis tuleneda sellest, et TV2 võis ära kasutada oma paremat positsiooni, et alandada telereklaami kogukulutusi alla konkurentsivõimelise taseme.
To address this issue, the Commission has analysed economic data on the advertising market in all EU countries and compared them with Denmark.
Sellele küsimusele vastuse saamiseks on komisjon analüüsinud reklaamituru majandusandmeid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides ja võrrelnud neid Taani andmetega.
As Danish television advertising is most closely comparable with other Nordic countries, the Commission also compared the data for Denmark and the other Nordic countries (Finland, Sweden and Norway) [92].
Kuna Taani telereklaamiturgu saab kõige paremini võrrelda teiste Põhja-Euroopa riikidega, võrdles komisjon Taani ja teiste Põhjamaade (Soome, Rootsi ja Norra) vastavaid andmeid [92].
The key figures on television advertising spending that were analysed were: (1) television advertising expenditure as a percentage of total advertising expenditure; (2) television advertising expenditure per capita; (3) television advertising expenditure as a proportion of GDP.
Telereklaamikulude peamised analüüsitud näitajad on 1) telereklaamikulude protsent reklaami kogukulust, 2) telereklaamikulud elaniku kohta, 3) telereklaamikulud protsentides SKTst.
The table below gives an overview of these key figures:
Järgmine tabel annab nendest näitajatest ülevaate.
Key figures on television advertising spending in Denmark, the EU and other Nordic countries
Telereklaamikulude peamised näitajad Taanis, Euroopa Liidus ja teistes Põhjamaades
Source: European Audiovisual Observatory, Eurostat.
Allikas: Euroopa Audiovisuaalvaldkonna Vaatluskeskus, EuroStat.
TV advertising spending as % of total advertising spending
Kulutused telereklaamidele reklaami kogukuludest (%)
TV advertising spending per capita (million EUR)
Telereklaamikulud elaniku kohta (eurot)
TV advertising spending as ‰ of GDP
Telereklaamikulud SKTst (‰)
The table above shows that television advertising accounted for a smaller proportion of total advertising expenditure in Denmark (27 %) than the EU average (37 %).
Ülaltoodud tabelist nähtub, et telereklaamide osakaal reklaami kogukuludes on Taanis väiksem (27 %) kui Euroopa Liidu keskmiselt (37 %).
However, the figures show that there is a general north-south divide in Europe [93].
Andmete põhjal ilmneb üldine erinevus Põhja- ja Lõuna-Euroopa vahel [93].
In the southern Member States, spending on television advertising is considerably higher than in the northern Member States [94].
Lõunapoolsetes liikmesriikides on telereklaami kulud oluliselt suuremad kui põhjapoolsetes liikmesriikides [94].
The same pattern can be seen for television advertising spending as a proportion of GDP [95].
Sama muster ilmneb ka telereklaamikulude osakaalu osas SKTst [95].
Television advertising expenditure per capita also shows a marked difference between the Member States [96].
Suured on ka erinevused liikmesriikide telereklaamikuludes elaniku kohta [96].
Looking at the Nordic figures, the Danish spending pattern is in line with the other Nordic countries.
Kui võrrelda neid näitajaid teiste Põhjamaadega, näeme, et Taani kulud sarnanevad teiste Põhjamaade kuludega.
In view of the above, the Commission concludes that there is no clear, unequivocal evidence that the Danish television advertising market was systematically and consistently depressed as a result of TV2’s pricing behaviour.
Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et puuduvad selged ja ühemõttelised tõendid selle kohta, et TV2 hinnakäitumine oleks mõjutanud süstemaatiliselt ja pidevalt Taani telereklaamiturgu.
Inter-media prices
Hinnad eri meediakanalites
The complainant also submitted comparative data on contact prices (expressed in CPM [97]) across borders for one media type and across all media types in one particular country.
Kaebuse esitaja esitas samuti andmed ja võrdlused piiriüleste kontaktihindade kohta (väljendatud CPMis) [97] ühe meedialiigi osas ja kõigi meedialiikide kohta ühes riigis.
The data submitted by the complainant compares the cost for contacting 1000 individuals by an advertisement either in print or on television in Denmark, Norway and Sweden [98].
Kaebuse esitaja toodud andmetes võrreldakse kulusid ühele reklaamile 1000 elanikuni jõudmiseks trükimeedias või televisioonis Taanis, Norras ja Rootsis [98].
The data shows that television advertising is less expensive in Denmark than it is in Sweden and Norway [99], whereas the opposite is true for print media [100].
Andmetest nähtub, et telereklaamid on Taanis odavamad kui Rootsis ja Norras, [99] samas kui trükimeedia hinnad on Taanis kallimad [100].
However, the Commission cannot verify the reliability of the data provided and no such data are publicly available.
Komisjon ei saa siiski kontrollida, kui usaldusväärsed on esitatud andmed, ka ei ole saadaval sellekohaseid avalikke andmeid.
Since the information is rather limited and does not take possible cultural differences into account, the Commission cannot draw any valid conclusions on the level of contact prices for the different media in the Scandinavian countries.
Võttes arvesse asjaolu, et tegemist on võrdlemisi piiratud andmetega, mis ei arvesta kultuurierinevusi, ei saa komisjon seetõttu teha erinevate Skandinaavia riikide meedia kontaktihinna kohta mingeid kehtivaid järeldusi.
The Commission therefore concludes that TV2 had the highest price on the Danish market during the period under investigation, being able to price its product 15-40 % higher than its competitors depending on the reach in the relevant target group.
Seetõttu järeldab komisjon, et TV2-l on uuritaval perioodil olnud Taani turu kõrgeimad reklaamihinnad, mis ületasid konkurentide omi sõltuvalt sihtrühma suurusest 15–40 %.
Compared with Sweden and Norway, prices are approximately 20 % lower in Denmark.
Taani hinnad on võrreldes Rootsi ja Norraga umbes 20 % madalamad.
In the light of the above analyses, the Commission concludes that, from a State aid perspective, there is no clear evidence that TV2 did not attempt to maximise its advertising revenue or that its behaviour in the advertising market led to an increased need for State funding.
Eespool esitatud analüüse arvesse võttes järeldab komisjon, et riigiabi seisukohast ei ole mingeid selgeid tõendeid selle kohta, et TV2 ei oleks proovinud suurendada oma reklaamitulusid ja et selline käitumine reklaamiturul viis riikliku rahastamisvajaduse kasvuni.
The Commission finds that Denmark unlawfully implemented the aid in question in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Komisjon leiab, et Taani on ebaseaduslikult kasutanud kõnealust abi, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.
However, in the light of the Court’s judgment and on the basis of the considerations set out above, the Commission considers that the aid is compatible with the internal market on the basis of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Kohtuotsust arvesse võttes ja eespool nimetatud elementide põhjal leiab komisjon siiski, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel sobib abi kokku siseturuga.
In the light of the Court’s order, the question has to be examined whether the above finding might result in overcompensation of TV2, since the DKK 628 million reclaimed from TV2 by the Danish State with interest in 2004 is now deemed compatible with the internal market and might be repaid to TV2 by the State.
Kohtumäärust silmas pidades tuleb uurida, kas eelnevast järeldusest võib tuleneda TV2 kulude ülemäärane hüvitamine, tingituna asjaolust, et 628 miljoni Taani krooni suurust summat, mille Taani riik TV2-lt 2004. aastal koos intressidega välja nõudis, käsitletakse nüüd siseturuga kokkusobivana ning riik peab selle võib-olla TV2-le tagasi maksma.
Repayment of that sum could conceivably result in overcompensation in view of the recapitalisation measures that were actually implemented in 2004 (case N 313/2004) because of TV2’s financial needs following recovery.
Võib ette kujutada, et selline tagasimaksmine võib tuua kaasa ülemäärase hüvitamise ohu, võttes arvesse 2004. aastal võetud rekapitaliseerimismeetmeid (juhtum N 313/2004) tagasinõudmisest tingitud TV2 finantsvajaduste tõttu.
As paragraphs 34 and 35 of the Court order indicate, the recovery obligation was indeed a necessary prerequisite for the 2004 recapitalisation measures, given that the Danish authorities chose not to allow TV2 to go into bankruptcy.
Nagu saab järeldada kohtumääruse punktidest 34 ja 35, kuna Taani ametiasutused otsustasid mitte lasta TV2-l pankrotti minna, oli tagasinõudmise kohustus 2004. aasta rekapitaliseerimismeetmete vajalik eeldus.
As the Court stated in paragraph 43 of its order, ‘[a]lthough the specific circumstances of the present case prompted the Commission to adopt two decisions [the annulled recovery and recapitalisation decisions], it is apparent that those decisions constitute two aspects of the same legal issue relating to the classification as State aid within the meaning of Article 87(1) EC and, if so, to the determination of their compatibility with the common market, of the measures implemented by the Kingdom of Denmark for TV2 and subsequently TV2 A/S. The annulment of Decision 2006/217/EC therefore entails for the Commission a fresh examination of all the measures implemented by the Kingdom of Denmark for TV2 and subsequently TV2 A/S’.
Kohtumääruse punktis 43 on sätestatud, et „kuigi käesoleva juhtumi asjaoludest tulenevalt võttis komisjon vastu kaks otsust [tühistatud tagasinõudmise ja rekapitaliseerimise otsused], moodustavad need otsused ilmselgelt kaks tahku ühest ja samast küsimusest, nimelt kas TV2 ja edaspidi TV2 A/Si kasuks võetud Taani Kuningriigi meetmeid saab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt käsitada riigiabina ja, kui see nii on, siis kas need sobivad kokku ühisturuga. Otsuse 2006/217 tühistamine toob seetõttu komisjoni jaoks kaasa kõigi Taani Kuningriigi poolt TV2 ja edaspidi TV2 A/Si kasuks võetud meetmete uue läbivaatamise”.
After the recovery decision, the Danish authorities actually recovered DKK 1050 million (i.e. more than the DKK 628 million plus interest).
Pärast tagasinõudmise otsust nõudsid Taani ametiasutused reaalselt tagasi 1050 miljonit Taani krooni (st rohkem kui 628 miljonit Taani krooni koos intressidega).
As indicated in the Court order, following the Court’s annulment of the recovery decision, the reason for recovering the DKK 628 million plus interest ceased to exist.
Nagu kohtumääruses sätestatud, on pärast tagasinõudmise otsuse kohtupoolset tühistamist 628 miljoni Taani krooni pluss intresside tagasinõudmise põhjus kadunud.
However, the Danish authorities submitted a declaration undertaking not to repay the sum recovered to TV2, or if certain cumulative conditions were met, to repay TV2 a sum equivalent at most to the difference between the amount (including interest) that was actually recovered from TV2 in respect of the period 1995-2002 and the amount of the recapitalisation measures.
Taani ametiasutused esitasid siiski avalduse, milles nad teatasid, et võtavad endale kohustuse tagasinõutud raha TV2-le mitte tagastada või teatavate kumulatiivsete tingimuste täitmise korral tagastada TV2-le summa, mis vastab maksimaalselt TV2-lt ajavahemiku eest 1995–2002 reaalselt tagasi nõutud summa (koos intressidega) ja rekapitaliseerimismeetmete väärtuse vahele.
In line with the Court Order, given the above commitment, there is no risk of TV2 being overcompensated in terms of the State aid for the years 1995-2002 seen in conjunction with the 2004 recapitalisation measures,
Eespool esitatud kohustuse alusel ei ole seetõttu ohtu TV2 ülemääraseks hüvitamiseks seoses riigiabiga aastatel 1995–2002, vaadelduna koos 2004. aasta rekapitaliseerimismeetmetega vastavalt kohtumäärusele,
The measures implemented by Denmark in favour of TV2/Danmark between 1995 and 2002 in the form of the licence fee resources and other measures discussed in this Decision are compatible with the internal market within the meaning of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Meetmed, mida Taani on võtnud TV2/DANMARKI kasuks aastatel 1995–2002 litsentsitasudena ja teiste käesolevas otsuses kirjeldatud meetmetena, on siseturuga kokkusobivad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.
With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU.
Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108.
For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should, where appropriate, be understood as references to Articles 87 and 88 of the EC Treaty.
Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.
In 2003, TV2 was converted into a limited liability company and its name changed to TV2/Danmark A/S.
aastal muutus TV2 õiguslik seisund ning sellest moodustati piiratud vastutusega äriühing TV2/Danmark A/S.
For the sake of simplicity, ‘TV2’ will be used in this decision to refer to the Danish public service television broadcaster TV2/Danmark, irrespective of its legal form.
Lihtsuse mõttes tähendab „TV2” käesolevas otsuses Taani avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni TV2/Danmark sõltumata selle õiguslikust vormist.
Commission decision of 21 January 2003, ‘State financing of Danish public broadcaster TV2 by means of licence fee and other measures’ ( OJ C 59, 14.3.2003, p. 2).
Komisjoni otsus, 21. jaanuar 2003, Taani avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni TV2 riikliku rahastamise kohta litsentsitasude ja muude meetmetena (ELT C 59, 14.3.2003, lk 2).
Commission Decision 2005/217/EC of 19 May 2004 on measures implemented by Denmark for TV2/Danmark (OJ L 85, 23.3.2006, p. 1).
Komisjoni otsus 2005/217/EÜ, 19. mai 2004, Taani meetmete kohta TV2/Danmarki kasuks, ELT L 85, 23.3.2006, lk 1.
The DKK 1050 million included not only the DKK 628 million plus interest up to the date of recovery, but also a corresponding amount for 2003, which the Danish Government reclaimed on its own initiative.
Lisaks 628 miljonile Taani kroonile ja kuni tagasimaksmiseni kogunenud intressile hõlmas 1050 miljoni Taani krooni suurune summa ka vastavat summat, mis nõuti kohustuslikus korras tagasi 2003. aasta eest.
Commission decision C(2004) 3632 of 6 October 2004 on the recapitalisation of TV2/Danmark A/S.
Komisjoni otsus K(2004) 3632, 6. oktoober 2004, TV2/Danmark A/S rekapitaliseerimise kohta.
Joined Cases T-309/04, T-317/04, T-329/04 and T-336/04.
Kohtuasjad T-309/04, T-317/04, T-329/04 ja T-336/04, 22. oktoober 2008.
Case T-12/05, Order of the Court of First Instance of 24 September 2009.
Üldkohtu määrus kohtuasjas T-12/05, 24. september 2009.
Paragraph 43 of the grounds of the order.
Kohtumääruse punkt 43.
Commission decision of 4 August 2009 (OJ C 9, 14.1.2009, p. 2).
Komisjoni otsus, 4. august 2009 (ELT C 9, 14.1.2009, lk 2).
Case T-114/09, Order of the President of the Fifth Chamber of the General Court, 17 May 2010.
Üldkohtu viienda koja esimehe määrus kohtuasjas T-114/09, 17. mai 2010.
OJ C 207, 2.9.2009, p. 2.
ELT C 207, 2.9.2009, lk 2.
By Act No 335 of 4 June 1986, which entered into force on 1 July 1986.
4. juuni 1986. aasta seadusega nr 335, mis jõustus 1. juulil 1986.
Act No 578 of 24 June 1994, as amended by Act No 666 of 5 July 1996, Act No 75 of 29 January 1997, Act No 138 of 19 February 1998, Act No 208 of 6 April 1999, Act No 551 of 20 June 2000, Act No 203 of 22 March 2001, Act No 701 of 15 July 2001, Act No 1052 of 17 December 2002.
24. juuni 1994. aasta seadus nr 578, muudetud 5. juuli 1996. aasta seadusega nr 666, 29. jaanuari 1997. aasta seadusega nr 75, 19. veebruari 1998. aasta seadusega nr 138, 6. aprilli 1999. aasta seadusega nr 208, 20. juuni 2000. aasta seadusega nr 551, 22. märtsi 2001. aasta seadusega nr 203, 15. juuli 2001. aasta seadusega nr 701 ja 17. detsembri 2002. aasta seadusega nr 1052.
Paragraph 18 of the Broadcasting Act (1994 version).
Ringhäälinguseaduse paragrahv 18 (1994. aasta versioon).
Paragraph 119.
Kohtuotsuse punkt 119.
Broadcasting Act, Section 30 (1994 version).
Ringhäälinguseaduse paragrahv 30 (1994. aasta versioon).
See recitals 79 ff. of the present decision.
Vt käesoleva otsuse põhjendus 79 ja järgnevad.
Executive Order No 874 of 9 December 1998 concerning radio and television services by way of satellite or cable; Executive Order No 1349 of 18 December 2000 concerning local radio and television services.
9. detsembri 1998. aasta korraldus nr 874 satelliidi või kaablivõrgu kaudu edastatavate raadio- ja teleteenuste kohta ning 18. detsembri 2000. aasta korraldus nr 1349 kohalike raadio- ja teleteenuste kohta.
Executive order 658 of 18 August 1997, Sections 12-13.
18. augusti 1997. aasta korraldus nr 658, paragrahvid 12 ja 13.
Order No 740 of 21 August 2001, implementing Directive 2000/52/EC on separate accountancy between Danmarks Radio’s and TV2’s public service undertaking and any other undertakings.
21. augusti 2001. aasta korraldus nr 740, millega rakendatakse direktiivi 2000/52/EÜ ning mis käsitleb Danmarks Radio ja TV2 eraldi raamatupidamist avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse jaoks.
Sections 61-63 of the Broadcasting Act (1994 version).
Ringhäälinguseaduse paragrahvid 61–63 (1994. aasta versioon).
Section 38 of the Danish Act on Radio Communications and Allocation of Radio Frequencies and section 48 of the Danish Act on Radio Frequencies.
Taani raadiokommunikatsiooni ja raadiosageduste eraldamise seaduse paragrahv 38 ning Taani raadiosageduste seaduse paragrahv 48.
Introduced by Act 1208 of 27.12.1996 and incorporated in Section 60(a) of the 1997 version of the Broadcasting Act; abolished on 1 January 2002 by Act No 259 of 8.5.2002.
Kehtestati 27. detsembri 1996. aasta seadusega nr 1208, hõlmati ringhäälinguseaduse 1997. aasta versiooni paragrahvi 60 punkti a ning tühistati 8. mai 2002. aasta seadusega nr 259 alates 1. jaanuarist 2002.
Advertisers can purchase advertising time on the Danish TV stations in two ways: on the basis of gross rating points (GRPs), which relate to the total audience aged 12 years and over, or on the basis of target rating points (TRPs), which relate to a narrower target group.
Reklaamitellijad saavad osta reklaamiaega Taani telejaamades kahel viisil – kogureitingupunktide alusel, mis on seotud kõigi üle 12 aasta vanuste vaatajate koguarvuga, või sihtreitingupunktide alusel, mis on seotud kitsama sihtrühmaga.
is the only station in Denmark to sell GRP as well.
on ainus telekanal Taanis, kes müüb reklaamiaega ka kogureitingupunktide alusel.
Case C-280/00 Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg [2003] ECR I-7747.
Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.
Case T-289/03 BUPA and Others v Commission (OJ C 79, 29.3.2008, p. 25).
Üldkohtu otsus kohtuasjas T-289/03: BUPA ja teised vs. komisjon.
Joined Cases C-83/01 P, C-93/01 P and C-94/01 P.
Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P.
Paragraphs 158 and 159 of the grounds.
Vt kohtuotsuse punktid 158 ja 159.
Paragraph 165 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 165.
Paragraph 167.
Kohtuotsuse punkt 167.
Case C-379/98 PreussenElektra AG v Schleswag AG [2001] ECR p. I-02099; judgment delivered on 13 March 2001.
Euroopa Kohtu 13. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C-379/98: PreussenElektra AG vs. Schleswag AG, EKL 2001, lk I-02099.
Section 31, Broadcasting Act (1994 version).
Ringhäälinguseaduse paragrahv 31 (1994. aasta versioon).