natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Use estimation, when exact data are not available.
Kui täpne teave ei ole kättesaadav, kasutatakse hinnangulisi andmeid.
Where the percentage of marine area in the site has changed over time, the most recent percentage should be entered.
Kui mereala osakaal alal on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane osakaal (%).
Fill in this field if length is relevant (e.g. cliffs).
See väli täidetakse, kui pikkus on asjakohane (nt kaljud).
Site length is entered in kilometres.
Ala pikkus sisestatakse kilomeetrites.
In case that the surface area is not given in field 2.2 the estimated site length must be entered here.
Kui väljale 2.2 ei ole sisestatud pindala, tuleb siia märkida hinnanguline ala pikkus.
Where the length of the site has changed over time, the most recent total length is entered.
Kui ala pikkus on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane kogupikkus.
Eurostat has developed a standard hierarchical coding system for the regions of the Union to reference statistical data.
Eurostat on välja töötanud Euroopa Liidu piirkondi käsitlevate statistiliste võrdlusandmete standardse hierarhilise kodeerimissüsteemi.
This coding system must be applied to all regional coding applications in the Commission (see Regulation (EC) No 1059/2003 of the European Parliament and of the Council [4]).
Seda kodeerimissüsteemi tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, kui komisjonis kasutatakse piirkondlikku kodeerimist (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003) [4].
A full description can also be found at the homepage of Eurostat.The NUTS-codes level 2 are entered for each site, one code is obligatory.
Selle täieliku kirjelduse leiab ka Eurostati koduleheküljelt.NUTSi 2. tasandi koodid sisestatakse iga ala kohta, kohustuslik on üks kood.
Where a site is split between two or more regions, as many codes as regions which are involved are entered in the database.
Kui ala jaguneb kahe või enama piirkonna vahel, sisestatakse andmebaasi kõikide asjaomaste piirkondade koodid.
The region name is required for cross-checking.
Piirkonna nime on vaja ristkontrolliks.
Where a site is not covered by a NUTS region, enter the NUTS code for ‘extra region’ (e.g. an extra region in Belgium at level 2 would be correctly coded as: ‘BEZZ’ and incorrectly as: ‘BE0’).
Kui ala jaoks ei ole NUTSi koodi, märgitakse Extra-Regio NUTSi kood (nt Belgia Extra-Regio NUTSi 2. tasandi õige kood on „BEZZ” ja vale „BE0”).
The codings can be found in the reference portal.
Koodid leiab teabeportaalist.
With reference to the map of the biogeographical regions (see reference portal) indicate in which of these biogeographical region(s) the site occurs by marking the appropriate boxes; this does also apply for marine sites.
Biogeograafiliste piirkondade kaardi (vt teabeportaal) alusel märgitakse, millises piirkonnas (millistes piirkondades) ala paikneb, ja täidetakse asjakohased lahtrid; seda kohaldatakse ka merealade suhtes.
In case that a site is located in more than one region, the percentage of the coverage per region should be entered (optional).
Juhul kui ala paikneb rohkem kui ühes piirkonnas, tuleks iga piirkonna kohta sisestada pindala osakaal protsentides (valikuline).
Additional information on marine regions: The indication of the marine regions in the SDF is due to practical/technical reasons and concerns Member States in which one terrestrial biogeographic region is bordering two marine regions; it has no other implications.
Lisateave merepiirkondade kohta: merepiirkondade märkimine standardsel andmevormil tuleneb praktilistest/tehnilistest põhjustest ja on seotud liikmesriikidega, kus üks biogeograafiline maismaapiirkond piirneb kahe merepiirkonnaga; muul juhul ei ole see asjakohane.
The most recent boundaries of the biogeographical regions and marine regions as well as the coding can be downloaded from the reference portal.
Biogeograafiliste piirkondade ja merepiirkondade uusimad piirid ning koodid saab alla laadida teabeportaalist.
For sites classified as SPA under the Birds Directive Member States provide:
Alade puhul, mis linnudirektiivi kohaselt on klassifitseeritud linnukaitsealadena, esitavad liikmesriigid järgmise teabe:
all the relevant information on species covered by Article 4 of the Birds Directive, i.e. Annex I species and regularly occurring migratory species not included in Annex I (Section 3.2)(obligatory),
kogu asjakohane teave linnudirektiivi artikliga 4 hõlmatud liikide kohta, nt I lisas loetletud liigid ning I lisas nimetamata reeglipäraselt esinevad rändliigid (punkt 3.2) (kohustuslik);
information concerning the habitats of Annex I to the Habitats Directive (Section 3.1) and the species of fauna and flora of Annex II (Section 3.2) for all or that part of the site if it is also recognised as of Community importance pursuant to Directive 92/43/EEC or simultaneously designated as pSCI/SCI/SAC (optional),
teave elupaikade direktiivi I lisas nimetatud elupaikade (punkt 3.1) kohta ning II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta, kui ala on direktiivi 92/43EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ka ühenduse tähtsusega alaks või samal ajal määratud ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (pSCI)/ühenduse tähtsusega alaks (SCI)/erikaitsealaks (SAC) (valikuline);
other relevant information on important species of fauna and flora (Section 3.3) is desirable (optional),
soovitavalt kogu muu asjakohane olulisi looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline);
in the case of a site being classified as a SPA, and not being recognised in total or in part as being of Community importance under Directive 92/43/EEC, but yet for which certain information on natural habitats or on species of fauna and flora is relevant for the conservation of the bird species for which the SPA was classified this information is desirable (optional).
kui ala on klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) ja see ei ole direktiivi 92/43/EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks, kuid teatav teave looduslike elupaikade või looma- ja linnuliikide kohta on oluline linnuliikide kaitse seisukohast, mille tõttu ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseeriti, on soovitav teave esitada (valikuline).
For sites under the Habitats Directive (pSCI/SCI/SAC) Member States provide:
Elupaikade direktiivis nimetatud alade (ühenduse tähtsusega kandidaatalad (pSCI), ühenduse tähtsusega alad (SCI), erikaitsealad (SAC)) kohta esitavad liikmesriigid järgmise teabe:
all relevant information concerning the types of habitats of Annex I (Section 3.1) and the species of fauna and flora of Annex II (Section 3.2) (obligatory),
kogu asjakohane teave I lisas nimetatud elupaigatüüpide (punkt 3.1) kohta ja II lisas nimetatud taime- ja loomaliikide (punkt 3.2) kohta (kohustuslik);
all relevant information concerning bird species of Annex I and migratory species pursuant to Directive 2009/147/EC (Section 3.2) for all or that part of the site which is simultaneously classified as a SPA (optional),
kogu asjakohane teave I lisas nimetatud linnuliikide kohta ning direktiivis 2009/147/EÜ nimetatud rändliikide kohta (punkt 3.2) kogu ala või ala osa kohta, mis on samal ajal klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) (valikuline);
other relevant information on important species of fauna and flora (Section 3.3) is desirable (optional).
soovitavalt kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3.3) (valikuline).
Codes and cover of Annex I habitat types within the site
I lisas nimetatud elupaigatüüpide koodid ja katvus alas Kood.
Code: Enter here the four character code of the habitat types of Annex I to Directive 92/43/EEC.
Siia kantakse alal esinevate direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaikade neljakohaline kood.
Only codes appearing in the currently valid Annex I to the Habitats Directive should be used, codes for subtypes given in earlier versions of the Interpretation Manual should not be used.
Kasutada võib vaid koode, mis esinevad praegu kehtivas elupaikade direktiivi I lisas; alatüüpide koode, mis esitati tõlgendamise käsiraamatu varasemates versioonides, ei või kasutada. Esmatähtsad vormid (PF).
Priority Forms (PF): Attention: If the priority forms of habitats 6210, 7130 and 9430 are present on the site (depending on their character these habitats types can be both — priority form or not), please indicate the priority form by entering ‘x’ in the column ‘PF’ (see example below).
Tähelepanu: kui elupaikade 6210, 7130 ja 9430 esmatähtsad vormid esinevad alal (olenevalt nende omadustest võivad need elupaigad olla nii esmatähtsad vormid kui ka mitteesmatähtsad), tuleb esmatähtis vorm vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „PF” (vt näidet allpool).
Due to technical reasons, the ‘*’ used as part of the code in the Annex I is replaced by ‘x’ in this additional column.
Tehnilistest põhjustest tulenevalt on „*”, mida kasutati I lisas koodiosana, asendatud nimetatud lisatulbas tähisega „x”.
(Where both priority and non-priority forms occur within the site, entries should be made separately for each of the forms.)
(Juhul kui alal esinevad nii esmatähtsad kui ka mitteesmatähtsad vormid, tuleb sisestada andmed eraldi mõlema vormi kohta.)
Non-presence (NP)(optional): In cases where an Annex I habitat type for which the site was originally designated (i.e. which was formerly present) no longer exists on the site, it is strongly recommended to indicate this by entering ‘x’ in the column NP (alternative to the deletion of the information for this habitat type from the SDF).
Mitteesinemine (NP) (valikuline). Juhul kui I lisas nimetatud elupaigatüüp, milleks ala oli algselt määratud (s.o mis eelnevalt esines), ei eksisteeri enam alal, on tungivalt soovitav see vastavalt märkida, sisestades tähise „x” tulpa „NP” (alternatiivina vastava elupaigatüübi teabe kustutamisele standardsest andmevormist). Katvus.
Cover: All Annex I habitats occurring in the specific site must be noted, with the cover in hectare (see Figure 2).
Kõik konkreetsel alal esinevad I lisa elupaigad tuleb sisestada koos nende katvusega hektarites (vt joonis 2).
Decimal values can be entered.
Sisestada võib kümnendväärtusi.
There are situations where Annex I habitats can overlap (e.g. sand banks occurring within an estuary).
Teatud olukordades võivad I lisas nimetatud elupaigad kattuda (nt liivapangad, mis esinevad suudmelahes).
In this case enter the area of each of the habitats (e.g. enter the area of the estuary and the size of the sand banks), in such cases, the total area of Annex I habitats may be greater than the site area.
Sellisel juhul sisestatakse iga elupaiga piirkond (s.o suudmelahe piirkond ning liivapankade suurus), mistõttu I lisas nimetatud elupaikade kogupiirkond võib olla suurem kui ala piirkond.
If this is not considered possible subtract the area of the smaller habitat form the area of the larger habitat.
Kui seda ei peeta võimalikuks, lahutatakse väiksem elupaigapiirkond suuremast elupaigapiirkonnast.
Please note: In cases where it should be indicated that a habitat is considered as a candidate for introduction on the site, enter ‘-1’ in the field ‘size’.
Märkus: juhul kui tuleb märkida, et elupaik on kandidaat alale kandmiseks, sisestatakse väljale „Suurus” väärtus „–1”. Koopad.
Caves: For caves (8310, 8330) the number of caves can be entered if estimated surface area is not available.
Koobaste (8310, 8330) puhul võib sisestada koobaste arvu, kui hinnanguline pindala ei ole teada.
Data Quality: Indicate the quality of the measurement in the field data quality.
Andmete kvaliteet. Andmete kvaliteedi väljale tuleb märkida mõõtmise kvaliteet.
Indicate the data quality as far as possible: G = ‘Good’ (e.g. based on surveys); M = ‘Moderate’ (e.g. based on partial data with some extrapolation); P = ‘Poor’ (e.g. rough estimation).
Märkida tuleb andmete kvaliteet nii suures ulatuses kui võimalik: G = „hea” (nt põhineb uuringutel); M = „keskmine” (nt põhineb mittetäielikel andmetel koos osalise ekstrapoleerimisega); P = „kehv” (nt umbkaudne hinnang).
Site assessment criteria for a given natural habitat type in Annex I (in accordance with Section A of Annex III)
Ala hindamise kriteeriumid I lisas nimetatud loodusliku elupaigatüübi seisukohast (III lisa punkti A kohaselt)
REPRESENTATIVITY: = A(a) of Annex III: degree of representativity of the habitat type on the site.
ESINDAVUS: = III lisa punkti A alapunkt a: elupaigatüübi esindavuse aste käsitletaval alal.
Criterion A(a) of Annex III should be linked to the interpretation manual of Annex I habitat types since this manual provides a definition, an indication of characteristic species and other relevant elements.
III lisa punkti A alapunkti a kriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud asjakohased elemendid.
If the field data, namely quantitative data, for the comparison do not exist or if measurement of the criterion is not feasible, the ‘best expert judgment’ may be used to rank the habitat type.
Kui võrdlemiseks puuduvad väliandmed, eelkõige kvantitatiivsed andmed, või kui kriteeriumi ei ole võimalik mõõta, võib elupaigatüübi liigitada parima võimaliku eksperdiarvamuse põhjal.
The following ranking system should be used:
Kasutada tuleks järgmist liigitussüsteemi:
A excellent representativity,
A eeskujulik esindavus,
B good representativity,
B hea esindavus,
C significant representativity.
C oluline esindavus.
Furthermore, all cases where a habitat type is present on the site in question in a non-significant manner must be indicated in a fourth category:
Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus elupaigatüüp esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse.
D non-significant presence.
D ebaoluline esinemine.
Where only forms of an Annex I habitat which are of little conservation value are present please indicate ‘D’ (non-significant presence).
Kui esineb vaid I lisas nimetatud elupaikade vorme, millel on väike kaitseväärtus, tuleb märkida „D” (ebaoluline esinemine).
For example a very degraded occurrence of a woodland with many of the usual species absent would be reported as ‘D’.
Näiteks kui on tegemist väga kahjustunud metsamaaga koos mitmete tavapäraste liikide puudumisega, tuleb see märkida tähisega „D”.
In cases where the site representativity for the habitat type concerned is classed ‘D: non-significant’, no other indication is required for the other evaluation criteria concerning this habitat type on the site in question.
Kui asjaomase elupaigatüübi esindavus alal on klassifitseeritud klassi „D: ebaoluline”, ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume.
In these cases the criteria ‘Relative surface’, ‘Conservation status’ and ‘Global evaluation’ should not be marked.
Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume „Suhteline pindala”, „Kaitsestaatus” ja „Üldhinnang”.
RELATIVE SURFACE: = A(b) of Annex III: Area of the site covered by the natural habitat type in relation to the total area covered by that natural habitat type within the national territory.
SUHTELINE PINDALA: = III lisa punkti A alapunkt b: loodusliku elupaigatüübi pindala konkreetsel alal võrreldes kõnealuse loodusliku elupaigatüübi üldpindalaga riigi territooriumil.
Theoretically, to assess criterion A(b) one needs to measure the surface covered by the habitat type in the site, and the total surface of the national territory that is covered by the same habitat type.
Teoreetiliselt on punkti A alapunkti b kriteeriumi hindamiseks vaja mõõta elupaigatüübiga kaetud pindala konkreetsel alal ja sama elupaigatüübi üldpindala kogu riigi territooriumil.
Although this is evident, it can be extremely difficult to make these measurements, especially those concerning the reference national surface.
Kuigi vajadus selle järele on ilmne, on neid mõõtmisi erakordselt raske teha, eriti elupaigatüübi üldpindala mõõtmist kogu riigi territooriumil.
This criterion should be expressed as a percentage ‘p’.
Seda kriteeriumi tuleb väljendada protsendina „p”.
Whether the two measures exist or can be obtained (and the percentage can therefore be calculated), or that the result arises from estimation according to the best judgement (which is the more likely situation) an evaluation of ‘p’ in class intervals should be made using the following progressive model.
Olenemata sellest, kas need kaks mõõtmistulemust on olemas või neid saab hankida (ja seetõttu protsenti arvutada) või tulemus saadakse parima võimaliku eksperdiarvamuse alusel (mis on tõenäolisem), tuleb „p” väärtus esitada klasside kaupa, kasutades järgmist progresseeruvat mudelit.
DEGREE OF CONSERVATION: = A(c) of Annex III: Degree of conservation of the structure and functions of the natural habitat type, concerned and restoration possibilities.
KAITSESTAATUS: = III lisa punkti A alapunkt c: kõnealuse loodusliku elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide säilimise aste ning taastamisvõimalused.
This criterion comprises three sub-criteria:
See kriteerium koosneb kolmest allkriteeriumist:
degree of conservation of the structure,
struktuuri kaitsestaatuse aste;
degree of conservation of the functions,
funktsioonide kaitsestaatuse aste;
restoration possibility.
taastamisvõimalused.
Although the above sub-criteria could be evaluated separately, they should nonetheless be combined for the requirements of selection of sites proposed on the national list as they have a complex and interdependent influence on the process.
Kuigi eespool esitatud allkriteeriume võib hinnata eraldi, tuleks need siiski ühendada siseriiklikku loetelusse esitatavate alade valiku nõuetega, sest nad mõjutavad protsessi kompleksselt ja vastastikku.
Degree of conservation of structure
Struktuuri kaitsestaatuse aste
This sub-criterion should be linked to the interpretation manual on Annex I habitats since this manual provides a definition, a list of characteristic species and other relevant elements.
See allkriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud asjakohased elemendid.
Comparing the structure of a given habitat type present in the site with the data of the interpretation manual (and other relevant scientific information), and even with the same habitat type in other sites, it should be possible to establish a ranking system as follows, using the ‘best expert judgment’:
Võrreldes alal esineva käsitletava elupaigatüübi struktuuri tõlgendamise käsiraamatu andmetega (ja muude asjakohaste teadusandmetega) ja ka sama elupaigatüübiga muudel aladel, peaks olema võimalik kasutada järgnevalt esitatud liigitussüsteemi, kasutades „parimat võimalikku eksperdiarvamust”:
I excellent structure,
I eeskujulik struktuur,
II structure well conserved,
II hea struktuur,
III average or partially degraded structure.
III keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur.
In cases where the sub-class ‘excellent structure’ is given, the criterion A(c) should in its totality be classed as ‘A: excellent conservation’, independently of the grading of the other two sub-criteria.
Kui elupaigale antakse hinnang „eeskujulik struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna kanda klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus”, sõltumata ülejäänud kahe allkriteeriumi liigitamisest.
In cases where the habitat type concerned on the site in question does not possess an excellent structure, it is still necessary to evaluate the other two sub-criteria.
Kui asjaomase elupaigatüübi struktuur ei ole alal eeskujulik, tuleb hinnata ka kaht muud allkriteeriumi.
Degree of conservation of functions
Funktsioonide kaitsestaatuse aste
It can be difficult to define and measure the functions of a particular habitat type on the defined site and their conservation, and to do this independently of other habitat types.
Teatava elupaigatüübi funktsioonide ja nende kaitse määratlemine ja mõõtmine konkreetsel alal muudest elupaigatüüpidest sõltumatult võib osutuda raskeks.
For this reason it is useful to paraphrase ‘the conservation of functions’ by the prospects (capacity and probability) of the habitat type concerned on the site in question to maintain its structure for the future, given on the one hand the possible unfavourable influences and on the other hand all the reasonable conservation effort which is possible.
Selleks on kasulik „funktsioonide kaitse” ümber sõnastada kõnealuse ala asjaomase elupaigatüübi väljavaadeteks (suutlikkus ja tõenäosus), et säilitada selle struktuur tulevikus, arvestades ühest küljest võimalikke ebasoodsaid mõjusid ja teisest küljest kõiki võimalikke põhjendatud kaitsega seotud tegevusi.
I excellent prospects,
I eeskujulikud võimalused,
II good prospects,
II head võimalused,
III average or unfavourable prospects.
III keskmised või ebasoodsad võimalused
In cases where the sub-class ‘I: excellent prospects’ or ‘II: good prospects’ are combined with the grading ‘II: structure well conserved’ of the first sub-criterion, the criterion A(c) should in its totality by classed ‘A: excellent conservation’ or ‘B: good conservation’ respectively, independently of the grading of the third sub-criterion which should not further be considered.
Kui alamklass „I: eeskujulikud võimalused” või „II: head võimalused” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega „II: hea struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi „A: eeskujulik kaitsestaatus” või „B: hea kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma.
In cases where the sub-class ‘III: average or unfavourable prospects’ is combined with the grading ‘III: average or partially degraded structure’ of the first sub-criterion, the criterion A(c) in its entirety should be classed as ‘C: average or reduced conservation’ independently of the grading of the third sub-criterion which should not further be considered.
Kui alamklass „III: keskmised või ebasoodsad väljavaated” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega „III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida alamklassi „C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma.
Restoration possibilities
Taastamisvõimalused
This sub-criterion is used to evaluate to what extent the restoration of a habitat type concerned on the site in question could be possible.
Seda allkriteeriumi kasutatakse juhul, kui hinnatakse, millises ulatuses on asjaomase elupaigatüübi taastamine teataval ala võimalik.
The first thing to evaluate is its feasibility from a scientific point of view: does the current state of knowledge provide an answer to the ‘what to do and how to do it’ questions?
Kõigepealt tuleb hinnata taastamise teostatavust teaduslikust seisukohast: kas olemasolevad teadmised annavad vastuse küsimustele „mida teha?” ja „kuidas seda teha?”.
This implies a full knowledge of the structure and functions of the habitat type and of the concrete management plans and prescriptions needed to restore it, that’s to say, to stabilise or increase the percentage of area covered by that habitat type, to re-establish the specific structure and functions which are necessary for its long-term maintenance and to maintain or restore a favourable conservation status for its typical species.
See eeldab põhjalikke teadmisi elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide kohta ning konkreetseid kaitsekorralduskavade ja ettekirjutuste olemasolu, mis on vajalikud selle taastamiseks ehk teisisõnu selle elupaigatüübiga kaetud ala protsendi stabiliseerimiseks või suurendamiseks, et taastada konkreetset struktuuri ja funktsioone, mis on vajalikud selle pikaajaliseks säilimiseks ja selle tüüpiliste liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks ja taastamiseks.
The second question that may be asked is the whether it is cost-effective from a nature conservation point of view?
Teiseks võib küsida, kas taastamise kulud on looduskaitse seisukohast otstarbekad.
This assessment must take into consideration the degree of threat and rarity of the habitat type.
Selles hinnangus tuleb arvesse võtta ohtu elupaigatüübile ja elupaigatüübi haruldust.
The ranking system should be the following, using ‘best expert judgement’:
Tuleks kasutada järgmist liigitussüsteemi, kasutades parimat võimalikku eksperdiarvamust: