natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Article 4 paragraph 3 of the Birds Directive Member States are already required to ‘send the Commission all relevant information so that it may take appropriate initiatives with a view to the coordination necessary to ensure that the areas provided for in paragraph 1 and 2 (of Article 4) form a coherent whole which meets the protection requirements of these species in the geographical sea and land area where this Directive applies’.
Linnudirektiivi artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid juba kohustatud edastama „komisjonile kogu asjakohase teabe, et komisjon saaks algatada vajaliku kooskõlastuse, et tagada (artikli 4) lõigetes 1 ja 2 sätestatud aladest ühtse terviku loomist, mis vastab nende liikide kaitsenõuetele geograafilistel maismaa- ja merealadel, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse”.
The purpose and use of the Standard Data Form
Standardse andmevormi eesmärk ja kasutamine
The main objectives of the NATURA 2000 Standard Data Form (SDF) and the resulting database are:
Natura 2000 standardse andmevormi ja sellel põhineva andmebaasi peamised eesmärgid on järgmised:
to provide the necessary information to enable the Commission, in partnership with the Member States, to coordinate measures to create and maintain a coherent NATURA 2000 network and to evaluate its effectiveness for the conservation of Annex I habitats and for the habitats of species listed in Annex II to Directive 92/43/EEC as well as the habitats of Annex I bird species and other migratory bird species covered by Directive 2009/147/EC;
anda vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil koostöös liikmesriikidega koordineerida meetmeid, et luua ühtne Natura 2000 võrgustik ja seda toimivana hoida ning hinnata selle tõhusust direktiivi 92/43/EMÜ I lisa elupaikade ja II lisa liikide kaitsmisel ning direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud linnuliikide ja muude rändlinnuliikide elupaikade kaitsmisel;
to update the Union Lists of SCIs/SACs under the Habitats Directive;
ajakohastada ühenduse tähtsusega alade (SCI)/erikaitsealade (SAC) ELi nimekirju kooskõlas elupaikade direktiiviga;
to provide information which will assist the Commission in other decision making capacities to ensure that the NATURA 2000 network is fully considered in other policy areas and sectors of the Commission’s activities in particular regional, agricultural, energy, transport and tourism policies;
anda teavet, mis aitab komisjonil teha muid otsuseid, et tagada Natura 2000 võrgustiku täielik arvessevõtmine muudes komisjoni tegevusvaldkondades ja -sektorites, eelkõige regionaal-, põllumajandus-, energia-, transpordi- ja turismipoliitikas;
to assist the Commission and the relevant committees in choosing actions for funding under LIFE+ and other financial instruments where data relevant to the conservation of sites are likely to facilitate the decision making process;
abistada komisjoni ja asjakohaseid komiteesid LIFE + ning muude finantsinstrumentide raames rahastatavate meetmete valikul, kui alade kaitsmisega seotud andmed võivad otsustamist tõenäoliselt hõlbustada;
to provide a consistent and useful format for the exchange and communication of information on Natura 2000 sites, in accordance with the provisions of the INSPIRE regulation and other Commission legislation and agreements on access to information (e.g. Aarhus Convention);
tagada ühtne ja kasulik vorm Natura 2000 alade kohta teabe vahetamiseks ja edastamiseks kooskõlas INSPIRE direktiivi ning muude komisjoni õigusaktide ja lepingutega, mis käsitlevad teabe kättesaadavust (nt Århusi konventsioon);
for the use in research, planning and for other purposes in support of conservation policy;
kasutamiseks uurimistegevuses, kavandamises ja muudel eesmärkidel, et toetada looduskaitsepoliitikat;
to provide a reliable reference and information source for the assessment of specific problems in case of potential infringements of union law.
tagada usaldusväärne viite- ja teabeallikas konkreetsete probleemide hindamiseks seoses Euroopa Liidu õiguse võimalike rikkumistega.
The SDFs, being the documentation of the NATURA 2000 network on Union level, are considered an important information source for all these purposes.
Standardseid andmevorme, mis kujutavad endast Natura 2000 võrgustiku dokumente Euroopa Liidu tasandil, peetakse kõikide nende eesmärkide saavutamisel tähtsaiks teabeallikaiks.
This documentation should therefore be kept reasonably up-to-date in order to fulfil its various purposes well.
Selleks et dokumendid oma erinevaid eesmärke korralikult täidaks, peaksid need olema võimalikult ajakohased.
Thus regular updating by Member States based on the best information available is strongly recommended.
Liikmesriikidel soovitatakse seega tungivalt dokumente parima kättesaadava teabe alusel korrapäraselt ajakohastada.
For example results of monitoring under Article 11, management planning, impact assessments, etc. could be the source of new information which should be reflected in updated SDFs.
Näiteks võivad artikli 11 kohase järelevalve tulemused, kaitsekorralduse kavandamine, mõju hindamine jms olla sellise uue teabe allikaiks, mida tuleks ajakohastatud standardsetel andmevormidel kajastada.
However detailed monitoring of each site separate from the monitoring under Article 11 of the Habitats Directive is not explicitly required by that Directive.
Elupaikade direktiiviga ei ole aga sõnaselgelt nõutud iga ala põhjalikku järelevalvet lisaks kõnealuse direktiivi artikli 11 kohasele järelevalvele.
While some changes made by Member States in the SDF might have legal consequences (e.g. changes being introduced in the Union Lists by Commission Decision), revised entries in the SDFs as such are not considered to have automatic legal effects by itself: for example the disappearance of a species from a site would not necessarily be interpreted to be the result of inadequate management and would therefore not automatically trigger legal actions.
Ehkki mõnel liikmesriikide poolt standardsetesse andmevormidesse tehtud muudatusel võivad olla õiguslikud tagajärjed (nt komisjoni otsusega Euroopa Liidu nimekirjadesse tehtud muudatused), ei ole standardsete andmevormide muudetud kannetel iseenesest automaatset õigusjõudu: näiteks kui alalt kaob mõni liik, ei tõlgendata seda tingimata puuduliku kaitsekorralduse tagajärjena, mistõttu ei kaasne sellega automaatselt õiguslikke meetmeid.
Nor does the information given in the SDF on threats and pressures with negative impacts on a site necessarily mean that a Member State is failing its obligations as all this information needs to be seen in context.
Samamoodi ei tähenda standardsel andmevormil esitatud teave ohtude ja alale kahjuliku mõjuga koormuste kohta tingimata seda, et liikmesriik ei täida oma kohustusi, kuna kogu vastavat teavet tuleb vaadelda konkreetses kontekstis.
The revised Standard Data Form
Läbivaadatud standardne andmevorm
The first ‘Standard Data Form’ (SDF) was adopted in 1997 (Decision 97/266/EC).
Esimene standardne andmevorm võeti vastu 1997. aastal (otsus 97/266/EÜ).
In 2008 Member States and the Commission expressed the need to improve, streamline and modernise the dataflow under both Directives and within this frame a revision of the SDF was started.
aastal väljendasid liikmesriigid ja komisjon vajadust parandada, kiirendada ja ajakohastada mõlema direktiivi kohast andmevoogu ja sellega seoses alustati standardse andmevormi läbivaatamist.
This was done in close collaboration with Member States within a technical working group (Expert Group on Reporting).
Seda tehti tihedas koostöös liikmesriikidega tehnilises töörühmas („Aruandluse eksperdirühm”).
The SDF was revised with a view to improving the availability and quality of data that are implicitly needed for the NATURA 2000 network.
Standardne andmevorm vaadati läbi eesmärgiga parandada Natura 2000 võrgustiku jaoks kindlasti vajalike andmete kättesaadavust ja kvaliteeti.
Thereby certain parts of the old form were removed as they had become redundant; here in particular the improved availability of digital spatial data within the infrastructures for spatial information is taken into account.
Selle käigus jäeti välja vana vormi teatavad liigseks muutunud osad; siinkohal on arvesse võetud eelkõige digitaalsete ruumiandmete paranenud kättesaadavust ruumiteabe infrastruktuuri raames.
Additionally, certain important gaps were filled (e.g. information on the percentage of marine area within the sites) and necessary improvements were made to the structure of the data on ecological information.
Peale selle täideti mõned olulised lüngad (nt teave alade piiresse jäävate merealade osakaalu kohta) ja tehti vajalikud parandused ökoloogilise teabe andmete struktuuri.
Another reason for revision was the fast development of information technology for data management (e.g. automatic quality checks or the exact tracking of changes between deliveries) as well as the increasing availability of digital geographical information and analysis tools.
Teine läbivaatamise põhjus oli andmete halduseks kasutatava infotehnoloogia kiire areng (nt automaatsed kvaliteedikontrollid või edastatud andmete erinevuste täpne tuvastamine) ning digitaalse geograafilise teabe ja andmetöötlusvahendite suurem kättesaadavus.
Therefore no paper maps or forms are required any longer and data needs to be provided in electronic format only.
Seetõttu ei nõuta enam paberil kaarte või vorme ning andmed tuleb esitada üksnes elektrooniliselt.
This document provides information about the different data fields of the SDF as well as on the geographical information needed and it illustrates how they should be completed.
Käesolevas dokumendis antakse teavet standardse andmevormi erinevate andmeväljade ja tarviliku geograafilise teabe kohta ning selles kirjeldatakse, kuidas tuleks vormi välju täita.
Reference Portal for NATURA 2000
Natura 2000 teabeportaal
However some elements will be subject to change over time and subject to changes due to technical developments.
Tehnika arengust tulenevalt on mõningaid elemente siiski tarvis aja jooksul muuta.
Those elements shall be found in a ‘Reference Portal for NATURA 2000’, where they will be kept up-to-date and available for consultation.
Need leiab Natura 2000 teabeportaalist, kus neid ajakohastatakse ja kus saab nendega tutvuda.
These elements concern: reference documents (e.g. the coding of species), technical support material (e.g. data-model, applications) as well as guidelines to ensure a consistent use of the SDF by all Member States and to outline the technical and administrative procedures on how to submit data to the Commission.
Elemendid on seotud järgmiste aspektidega: viitedokumendid (nt liikide koodid), tehniline abimaterjal (nt andmemudel, rakendused) ning juhtnöörid, mille abil tagatakse standardse andmevormi kooskõlastatud kasutamine kõikides liikmesriikides ning kirjeldatakse tehnilist ja halduskorda komisjonile andmete esitamisel.
As the Reference Portal is an important part of the SDF documentation, any adaptation or change to those documents in the portal, which are under the management of DG Environment and the Habitats Committee (see Annex for this distinction) should find the prior approval of the Habitats Committee [1].
Kuna teabeportaal on standardse andmevormiga seotud dokumentatsiooni oluline osa, peavad keskkonna peadirektoraadi ja elupaikade komitee hallatavas portaalis esitatud dokumentide kõik kohandused ja muudatused saama elupaikade komitee eelneva heakskiidu [1].
The reference portal can be found on the website of the Commission, DG Environment.
Teabeportaali pääseb komisjoni keskkonna peadirektoraadi veebilehelt.
The reference documents of this portal are listed in the Annex.
Kõnealuses portaalis olevad viitedokumendid on loetletud lisas.
Natura 2000 Standard Data Form and its database
Natura 2000 standardne andmevorm ja selle andmebaas
Each site proposed, designated or classified must have a completed Standard Data Form.
Kõikide kandidaatalade, määratud või klassifitseeritud alade kohta peab olema täidetud standardne andmevorm.
There may be cases where a relationship exists between two or more Natura 2000 sites.
Võib esineda juhtumeid, kus omavahel on seotud kaks või enam Natura 2000 ala.
Figure 1 outlines the three relevant relationships that can exist between two Natura 2000 sites.
Joonisel 1 on näidatud kolm asjakohast seost, mis võivad esineda kahe Natura 2000 ala vahel.
In cases where an overlap exists between two sites (but where they are not identical) or where one of them is within the other, two separate forms are to be completed.
Kui kaks ala kattuvad (kuid need alad ei ole identsed) või kui üks ala asub teise ala sees, tuleb täita kaks eraldi vormi.
All fields of the SDF are obligatory unless specifically mentioned otherwise.
Kõik standardse andmevormi väljad on kohustuslikud, kui ei ole märgitud teisiti.
This one-character code indicates whether the site is a Site under the Habitats Directive (pSCI, SCI or SAC) or a classified Special Protection Site (SPA) or both.
Selle ühetähelise koodiga näidatakse, kas tegemist on elupaikade direktiiviga hõlmatud alaga (ühenduse tähtsusega kandidaatala (pSCI), ühenduse tähtsusega ala (SCI) või erikaitseala (SAC)), klassifitseeritud linnukaitsealaga (SPA) või mõlemaga.
In cases where SCI and SPA overlap, but are not identical the sites are treated as separate objects.
Kui SCI ja SPA kattuvad, kuid ei ole identsed, käsitletakse alasid eraldi.
Possible relationships between sites
Võimalikud seosed alade vahel
Designated SPA
Määratud SPA
One form for the SPA to be completed
Täidetakse üks vorm SPA kohta
pSCI, SCI or SAC
pSCI, SCI või SAC
One form for the pSCI/SCI/SAC to be completed
Täidetakse üks vorm pSCI/SCI/SAC kohta
Area of pSCI/SCI/SAC is the same as designated SPA
pSCI/SCI/SAC on sama kui määratud SPA
One form for both (pSCI/SCI/SAC) and SPA to be completed
Täidetakse vorm nii pSCI/SCI/SAC kui ka SPA kohta
In case that SCI and SPA overlap, but are not identical, the sites are treated as separate.
Kui SCI ja SPA kattuvad, kuid ei ole identsed, käsitletakse alasid eraldi.
One form has to be completed for each of them.
Täidetakse eraldi vorm kummagi ala kohta
Each site is recognised by a unique code that comprises nine characters and consists of two components:
Iga ala on tähistatud kordumatu koodiga, mis koosneb üheksast tähemärgist ja hõlmab kaht koostisosa:
The first two characters form the country code.
Kaks esimest tähemärki on riigi kood.
Apply the Union rule of the use of the 2-letter ISO 3166 country code (see reference portal) [2].
ELi eeskirjade kohaselt kasutatakse 2tähelist ISO 3166 riigikoodi (vt teabeportaal) [2].
The remaining seven characters, which serve to create a unique alphanumeric code for each site, are to be given following a logical and coherent system defined by the responsible national authority.
Ülejäänud seitse tähemärki, mis moodustavad iga ala kordumatu tähtnumbrilise koodi, tuleb esitada loogilise ja ühtse süsteemi alusel, mille määratleb vastutav siseriiklik asutus.
As the codes are the identifying element of the sites they should be stable over time.
Kuna koodid on alade tunnuselement, peavad need jääma aja jooksul samaks.
Sites names are entered in their local language.
Alade nimed sisestatakse kohalikus keeles.
In this way, difficult translation is avoided and integration of existing data on the national or local level is straightforward.
Sel viisil välditakse keerulist tõlketööd ning olemasolevat teavet on lihtne siseriiklikul või kohalikul tasandil integreerida.
In the case of different characters (e.g. Greek and Cyrillic), names are transliterated into the Latin alphabet.
Erineva tähestiku puhul (nt kreeka tähestik või kirillitsa) translitereeritakse nimed ladina kirja.
Do not give site names in upper case text (e.g. ‘Gave de Pau’ NOT ‘GAVE DE PAU’).
Ala nime ei tohi märkida suurtähtkirjas (nt „Gave de Pau”, MITTE „GAVE DE PAU”).
Enter the date you wish to see as the ‘first compilation date’ for the information recorded in the SDF.
Sisestatakse kuupäev, mis soovitakse märkida standardsel andmevormil registreeritud teabe esmase koostamise kuupäevaks.
The data field takes the form of the year (four digits) followed by the month in numeric form (two digits).
Andmeväli koosneb aastast (neli numbrit) ja sellele järgnevast kuust (kaks numbrit).
Example: 199305: data first compiled in May 1993.
Näide: 199305: andmed on esimest korda kogutud 1993. aasta mais.
In case of an enlargement of the site leave the ‘first compilation date’ unchanged, as this date is used for the first submission of the site only.
Ala laiendamise puhul jäetakse esmase koostamise kuupäev muutmata, kuna see märgitakse üksnes ala kohta esimest korda vormi esitades.
Instead enter the date when the enlargement took place in the field ‘update date’ (see 1.5).
Selle asemel sisestatakse väljale „ajakohastamise kuupäev” (vt punkt 1.5) ala laiendamise kuupäev.
Enter the date when the information reported for the site was last changed, using the same format as for date in the example given for 1.4.
Siia kantakse punktis 1.4 esitatud näitega samas vormis kuupäev, millal ala kohta esitatud teavet viimati muudeti.
In the case of a record of a new site leave the ‘update’ field empty.
Uue ala registreerimisel jäetakse ajakohastamist hõlmav väli tühjaks.
Where the information has been updated several times this field contains the date of the most recent change of information.
Kui teavet on mitu korda ajakohastatud, kantakse sellele väljale teabe viimase muutmise kuupäev.
Enter here the official contact information of the organisation (e.g. the competent administrative authority) that compiled the information contained in the record.
Siia kantakse registris sisalduva teabe esitanud organisatsiooni (nt pädev haldusasutus) ametlik kontaktaadress.
The respondent should be the contact point in case of technical questions; the respondent can be a ‘role’ within the organisation (e.g. position within a unit).
Tehniliste küsimuste korral peaks andmeesitaja olema kontaktpunkt; tal võib olla organisatsioonis oma roll (nt töökoht mõnes üksuses).
Three obligatory dates can be involved: the date a site is classified as SPA; the date the site is proposed as SCI, and the date the site was designated nationally as SAC.
Siin võib olla tegemist kolme kohustusliku kuupäevaga: ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseerimise kuupäev, ala ühenduse tähtsusega alaks (SCI) esitamise kuupäev ja ala siseriiklikult erikaitsealaks (SAC) määramise kuupäev.
Sub-fields will indicate the year and month of these dates.
Allväljadele märgitakse nende kuupäevade aastaarv ja kuu.
Where a site has been designated and subsequently enlarged, the year of the initial listing should be kept and the most recent total area should be given.
Kui ala on määratud ja seejärel laiendatud, näidatakse ala esmakordse nimekirja kandmise aasta ja viimane üldpindala.
The date ‘confirmed as SCI’ is optional for Member States to fill in; the date of confirmation/adoption of relevant union list are documented by DG Environment.
Liikmesriikidele on valikuline ala ühenduse tähtsusega alaks (SCI) kinnitamise kuupäeva esitamine; keskkonna peadirektoraat dokumenteerib kinnitamise / vastava ELi nimekirja vastuvõtmise kuupäeva.
Enter the National legal reference of the SAC/SPA designation in the relevant free text field.
Asjaomasele vabateksti väljale sisestatakse erikaitsealaks (SAC) / linnukaitsealaks (SPA) määramise siseriiklik õiguslik alus.
Additional explanations can be given in the optional free text field ‘Explanations’, e.g. for classification or designation dates of sites that are composed of originally separate SPAs and/or SCIs.
Lisaselgitusi võib anda valikulisel vabateksti väljal „Selgitused”, nt seoses selliste alade klassifitseerimise või määramise kuupäevadega, mis koosnevad algselt eraldi olnud linnukaitsealadest (SPA) ja/või ühenduse tähtsusega aladest (SCI).
The geographical coordinates (longitude and latitude) of the centre of the site must be entered in Decimal Degrees.
Ala keskpunkti geograafilised koordinaadid (pikkuskraad ja laiuskraad) tuleb sisestada kümnendkraadides.
Longitudinal values west of the Greenwich Prime Meridian are given negative values while those to the east are given positive values (this can be confirmed with a + sign or taken as understood if there is no sign provided).
Tavaliselt märgitakse Greenwichi meridiaanist läände jäävad väärtused miinusmärgiga ja itta jäävad plussmärgiga (seda võib kinnitada plussmärgiga (+) või selleks lugeda, kui ühtegi märki ei ole esitatud).
Where sites are composed of several distinct areas the coordinate of the most important sub-area should be entered (for practical purposes we suggest using the largest area).
Alade puhul, mis koosnevad mitmest eraldi alast, sisestatakse kõige tähtsama alamala koordinaadid (praktilistel põhjustel soovitame võtta aluseks suurima ala).
The coordinates entered for the site must be within the site.
Ala kohta esitatud koordinaadid peavad jääma ala piiresse.
Care is needed in generating the centre coordinates automatically; in the following example a site consists of several polygons, the first image (a) shows where coordinates have been automatically created but note that the coordinate of the largest polygon is outside the polygon; in the second image (b) a single coordinate is generated for the largest site though it lies outside the site; in the third image (c) a coordinate is created for the largest site and the coordinate lies inside the polygon.
Tuleb olla ettevaatlik, kui ala keskpunkti koordinaadid määratakse automaatselt. Allpool toodud näites koosneb ala mitmest polügoonist: esimesel joonisel (a) on näidatud automaatselt määratud koordinaadid, kuid palume tähele panna, suurima polügooni koordinaat asub polügoonist väljaspool; teisel joonisel (b) on määratud suurima ala üks koordinaat, ehkki see asub väljaspool ala ennast; kolmandal joonisel (c) on määratud suurima ala koordinaat ja see asub polügooni sees.
Only the last example (c) is correct [3].
Õige on vaid viimane näide joonisel c [3].
Conversion from Degrees, Minutes, and Seconds (DMS) is straightforward.
Kraadide, minutite ja sekundite teisendamine on lihtne.
A DMS value is converted to decimal degrees using the formula (D + M/60 + S/3600) e.g. Longitude 9° 15′ 30″ WEST, Latitude 54° 36′ 30″ becomes Longitude – 9,2583, Latitude 54,6083.
Kraadide (D), minutite (M) ja sekundite (S) väärtus teisendatakse kümnendkraadideks, kasutades valemit (D + M/60 + S/3600), nt pikkuskraadist 9° 15' 30" W, laiuskraadist 54° 36' 30" saavad pikkuskraad -9,2583, laiuskraad 54,6083.
Enter the most accurate total surface area available in hectares; decimal places can be used.
Sisestatakse kõige täpsem teadaolev üldpindala hektarites, kasutada võib kümnendkohti.
In case that surface area is not feasible enter the length of site in field 2.4 (site length) and in this case only leave the field site surface area empty.
Kui pindala ei ole võimalik määrata, sisestatakse ala pikkus väljale 2.4 (ala pikkus) ja jäetakse ala pindala väli tühjaks.
Caves: Member States are encouraged to enter projected surface area for caves wherever possible otherwise use field 2.4.
Koopad: liikmesriike julgustatakse sisestama võimaluse korral koobaste hinnangulise pindala, vastasel juhul täidetakse väli 2.4.
Where the area of the site has changed over time, the most recent total area is entered.
Kui pindala on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpindala.
The percentage of the marine area in the site has to be given.
Esitatakse ala piiresse jääva mereala osakaal (%).
The definition of the coastline used to define the marine boundary should follow international (e.g. UN Convention on the Law of the Sea — UNCLOS) or national legislation.
Merepiiri määramisel kasutatava rannikuala määratluses tuleks järgida rahvusvahelisi (nt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioon) või siseriiklikke õigusakte.
Each Member State shall provide the description of the boundary used to the Commission; it will then be made available in the reference portal (e.g. ‘the area below the spring low tide limit’).
Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile määramisel kasutatud piiri kirjelduse, mis avaldatakse seejärel teabeportaalis (nt „ala, mis on süsüügiliste loodetega seotud mõõna aja veetasemest allpool”).