natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BAT for primary emissions from sinter strands is to reduce total nitrogen oxides (NOX) emissions by using one or a combination of the following techniques:
Aglomeratsioonilindi primaarse heite puhul on PVT lämmastikoksiidide (NOX) koguheite vähendamine ühe või mitme järgmise meetodi abil.
I. process integrated measures which can include:
I. Protsessi integreeritud meetmed, milleks võivad olla:
waste gas recirculation
heitgaasi retsirkulatsioon,
other primary measures, such as the use of anthracite or the use of low-NOX burners for ignition
muud primaarsed meetmed, näiteks antratsiidi kasutamine või madala NOX-heitega põletite kasutamine süütamisel.
end-of-pipe techniques which can include
Torusuudmemeetodid, milleks võivad olla:
the regenerative activated carbon (RAC) process
regenereeritava aktiivsöega protsess,
selective catalytic reduction (SCR).
selektiivne katalüütiline taandamine.
The BAT-associated emission level for nitrogen oxides (NOX) using process integrated measures is < 500 mg/Nm3, expressed as nitrogen dioxide (NO2) and determined as a daily mean value.
Protsessi integreeritud meetmete kasutamise korral on PVTga seonduva lämmastikoksiidide (NOX) heite taseme päevane keskmine väärtus < 500 mg/Nm3, väljendatud lämmastikdioksiidina (NO2).
The BAT-associated emission level for nitrogen oxides (NOX) using RAC is < 250 mg/Nm3 and using SCR it is < 120 mg/Nm3, expressed as nitrogen dioxide (NO2), related to an oxygen content of 15 % and determined as daily mean values.
PVTga seonduva lämmastikoksiidide (NOX) heite taseme päevane keskmine väärtus on < 250 mg/Nm3 regenereeritava aktiivsöega protsessi korral ning < 120 mg/Nm3 selektiivse katalüütilise taandamise korral; väärtused on väljendatud lämmastikdioksiidina (NO2) ning on arvestatud 15 % hapnikusisalduse suhtes.
Description of waste gas recirculation under BAT I.i
I PVT punkti i kohase heitgaasi retsirkulatsiooni kirjeldus
In the partial recycling of waste gas, some portions of the sinter waste gas are recirculated to the sintering process.
Heitgaasi osalise retsirkuleerimise korral suunatakse osa aglomeraadi heitgaasist tagasi aglomeratsiooniprotsessi.
Partial recycling of waste gas from the whole strand was primarily developed to reduce waste gas flow and thus the mass emissions of major pollutants.
Kogu lindi heitgaasi osaline retsirkuleerimine töötati välja eeskätt heitgaasivoolu ning sellega ühtlasi olulisemate saasteainete heite vähendamiseks.
Additionally it can lead to a decrease in energy consumption.
Lisaks võib see vähendada energiakulu.
The application of waste gas recirculation requires special efforts to ensure that the sinter quality and productivity are not affected negatively.
Heitgaasi retsirkuleerimine eeldab erimeetmeid, millega hoitakse ära negatiivne mõju aglomeraadi kvaliteedile ja tootlikkusele.
Special attention needs to be paid to carbon monoxide (CO) in the recirculated waste gas in order to prevent carbon monoxide poisoning of employees.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata retsirkuleeritud heitgaasis sisalduvale süsinikmonooksiidile (CO), et vältida töötajatel vingugaasimürgitust.
Various processes have been developed such as:
Välja on töötatud mitu protsessi, näiteks:
partial recycling of waste gas from the whole strand
kogu lindi heitgaasi osaline ringlussevõtt;
recycling of waste gas from the end sinter strand combined with heat exchange
aglomeratsioonilindi lõpuosa heitgaasi ringlussevõtt koos soojusvahetusega;
recycling of waste gas from part of the end sinter strand and use of waste gas from the sinter cooler
aglomeratsioonilindi lõpuosa heitgaasi osaline ringlussevõtt ja aglomeraadi jahutusseadme heitgaasi kasutamine;
recycling of parts of waste gas to other parts of the sinter strand.
heitgaasi osaline ringlussevõtt ja kasutamine aglomeratsioonilindi muudes osades.
Applicability of BAT I.i
I PVT punkti i kohaldatavus
The applicability of this technique is site specific.
Selle meetodi kohaldatavus sõltub konkreetsest tegevuskohast.
Accompanying measures to ensure that sinter quality (cold mechanical strength) and strand productivity are not negatively affected must be considered.
Kaaluda tuleb kõrvalmeetmeid, mis aitaksid vältida negatiivset mõju aglomeraadi kvaliteedile (mehaaniline tugevus külmalt) ja lindi tootlikkusele.
Depending on local conditions, these can be relatively minor and easy to implement or, on the contrary, they can be of a more fundamental nature and may be costly and difficult to introduce.
Sõltuvalt kohalikest tingimustest võivad need olla suhteliselt väikesed ja lihtsalt rakendatavad või hoopis põhimõttelisemat laadi, kulukad ja raskesti teostatavad.
In any case, the operating conditions of the strand should be reviewed when this technique is introduced.
Igal juhul tuleb selle meetodi rakendamise korral üle vaadata aglomeratsioonilindi töötingimused.
In existing plants, it may not be possible to install a partial recycling of waste gas due to space restrictions.
Olemasolevate seadmete korral ei pruugi piiratud ruumi tõttu olla võimalik heitgaasi osalise ringlussevõtu süsteemi paigaldamine.
Important considerations in determining the applicability of this technique include:
Olulised kaalutlused selle meetodi kohaldatavuse hindamisel on järgmised:
initial configuration of the strand (e.g. dual or single wind-box ducts, space available for new equipment and, when required, lengthening of the strand)
lindi algne konfiguratsioon (nt kahe- või ühekordsed tuulekambri kanalid, vaba ruum uute seadmete paigaldamiseks ja vajaduse korral lindi pikendamiseks);
initial design of the existing equipment (e.g. fans, gas cleaning and sinter screening and cooling devices)
olemasolevate seadmete algne tehniline lahendus (nt ventilaatorid, gaasi puhastamise ning aglomeraadi sõelumise ja jahutamise seadmed);
initial operating conditions (e.g. raw materials, layer height, suction pressure, percentage of quick lime in the mix, specific flow rate, percentage of in-plant reverts returned in the feed)
algsed töötingimused (nt tooraine, kihi paksus, imemisrõhk, põletatud lubja protsent segus, erivoolukiirus, käitisesiseselt protsessi tagasi suunatava materjali protsent);
existing performance in terms of productivity and solid fuel consumption
senised tootlikkuse ja tahke kütuse kulu näitajad;
basicity index of the sinter and composition of the burden at the blast furnace (e.g. percentage of sinter versus pellet in the burden, iron content of these components).
aglomeraadi leelisindeks ja kõrgahjutäite koostis (nt täites sisalduva aglomeraadi ja brikettide protsent, nende koostisosade rauasisaldus).
Applicability of other primary measures under BAT I.ii
I PVT punkti ii kohaste muude primaarsete meetmete kohaldatavus
The use of anthracite depends on the availability of anthracites with a lower nitrogen content compared to coke breeze.
Antratsiidi kasutamine sõltub sellest, kas peenkoksist madalama lämmastikusisaldusega antratsiit on kättesaadav.
Description and applicability of the RAC process under BAT II.i see BAT 22.
II PVT punkti i kohase regenereeritava aktiivsöega protsessi kirjeldust ja kohaldatavust vt PVT 22.
Applicability of the SCR process under BAT II.ii
II PVT punkti ii kohase selektiivse katalüütilise taandamise kohaldatavus
SCR can be applied within a high dust system, a low dust system and as a clean gas system.
Selektiivset katalüütilist taandamist on võimalik kasutada rohke või vähese tolmusisaldusega ja puhta gaasi süsteemides.
Until now, only clean gas systems (after dedusting and desulphurisation) have been applied at sinter plants.
Seni on paagutusseadmetes kasutatud ainult puhta gaasi süsteeme (tolm ja väävel eelnevalt ärastatakse).
It is essential that the gas is low in dust (< 40 mg dust/Nm3) and heavy metals, because they can make the surface of the catalyst ineffective.
On väga oluline, et gaasis oleks vähe tolmu (< 40 mg tolmu/Nm3) ja raskmetalle, sest need võivad katalüsaatori pinda inaktiveerida.
Additionally, desulphurisation prior to the catalyst might be required.
Lisaks võib olla vajalik gaasi väävlitustamine enne katalüsaatorit.
Another prerequisite is a minimum off-gas temperature of about 300 °C.
Samuti on vaja, et heitgaasi temperatuur oleks umbes 30 °C.
This requires an energy input.
Selleks tuleb kulutada energiat.
The high investment and operational costs, the need for catalyst revitalisation, NH3 consumption and slip, the accumulation of explosive ammonium nitrate (NH4NO3), the formation of corrosive SO3 and the additional energy required for reheating which can reduce the possibilities for recovery of sensible heat from the sinter process, all may constrain the applicability.
Kohaldatavust võivad piirata suured investeeringu- ja kasutuskulud, vajadus katalüsaatori taastamise järele, NH3 kulu ja väljalipsamine, plahvatusohtliku ammooniumnitraadi (NH4NO3) kogunemine, söövitava SO3 teke ning taaskuumutamiseks vajalik lisaenergia, mis võib vähendada paagutusprotsessist saadava füüsikalise soojuse taaskasutamise võimalusi.
This technique might be an option where environmental quality standards are unlikely to be met through the application of other techniques.
Seda meetodit võiks kaaluda tingimustes, kus teiste meetoditega tõenäoliselt ei õnnestu keskkonnakvaliteedi nõudeid täita.
BAT for primary emissions from sinter strands is to prevent and/or reduce emissions of polychlorinated dibenzodioxins/furans (PCDD/F) and polychlorinated biphenyls (PCB) by using one or a combination of the following techniques:
Aglomeratsioonilindi primaarse heite puhul on PVT polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) ja polüklooritud bifenüülide (PCB) heite vältimine ja/või vähendamine ühe või mitme järgmise meetodi abil.
I. avoidance of raw materials which contain polychlorinated dibenzodioxins/furans (PCDD/F) and polychlorinated biphenyls (PCB) or their precursors as much as possible (see BAT 7)
I. Polüklooritud dibensodioksiine/-furaane (PCDD/F) ja polüklooritud bifenüüle (PCB) või nende lähteaineid sisaldava tooraine vältimine alati, kui see on võimalik (vt PVT 7)
suppression of polychlorinated dibenzodioxins/furans (PCDD/F) formation by addition of nitrogen compounds
Polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) tekke pärssimine lämmastikuühendite lisamise abil
waste gas recirculation (see BAT 23 for description and applicability).
Heitgaasi retsirkulatsioon (kirjeldus ja kohaldatavus, vt PVT 23).
BAT for primary emissions from sinter strands is to reduce emissions of polychlorinated dibenzodioxins/furans (PCDD/F) and polychlorinated biphenyls (PCB) by the injection of adequate adsorption agents into the waste gas duct of the sinter strand before dedusting with a bag filter or advanced electrostatic precipitators when bag filters are not applicable (see BAT 20).
Aglomeratsioonilindi primaarse heite puhul on PVT polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) ja polüklooritud bifenüülide (PCB) heite vähendamine selliselt, et enne kottfiltri või selle puudumise korral täiustatud elektrifiltri abil toimuvat tolmuärastust lisatakse aglomeratsioonilindi heitgaasikanalisse sobivaid adsorbeerivaid aineid (vt PVT 20).
The BAT- associated emission level for polychlorinated dibenzodioxins/furans (PCDD/F) is < 0,05 – 0,2 ng I-TEQ/Nm3 for the bag filter and < 0,2 – 0,4 ng-I-TEQ/Nm3 for the advanced electrostatic precipitator, both determined for a 6 – 8 hour random sample under steady-state conditions.
PVTga seonduv polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) heite tase on < 0,05–0,2 ng-I-TEQ/Nm3 kottfiltri korral ja < 0,2–0,4 ng-I-TEQ/Nm3 täiustatud elektrifiltri korral, kusjuures väärtused tehakse kindlaks 6–8 tunni jooksul stabiilsetel tingimustel võetud juhuslike proovidega.
BAT for secondary emissions from sinter strand discharge, sinter crushing, cooling, screening and conveyor transfer points is to prevent dust emissions and/or to achieve an efficient extraction and subsequently to reduce dust emissions by using a combination of the following techniques:
Aglomeratsioonilindi tühjendamise, aglomeraadi purustamise, jahutamise, sõelumise ja konveierite üleminekupunktide sekundaarse heite puhul on PVT tolmuheite vältimine ja/või tolmuheite tõhus väljatõmbamine ning sellele järgnev tolmuheite vähendamine järgmiste meetodite abil.
I. hooding and/or enclosure
I. Tõmbevarje ja/või suletud ala kasutamine
an electrostatic precipitator or a bag filter.
Elektrifiltri või kottfiltri kasutamine
The BAT-associated emission level for dust is < 10 mg/Nm3 for the bag filter and < 30 mg/Nm3 for the electrostatic precipitator, both determined as a daily mean value.
PVTga seonduva tolmuheite keskmine päevane väärtus on < 10 mg/Nm3 kottfiltriga ning < 30 mg/Nm3 elektrifiltriga.
Water and waste water
Vesi ja heitvesi
BAT is to minimise water consumption in sinter plants by recycling cooling water as much as possible unless once-through cooling systems are used.
PVT on paagutusseadmete veekulu vähendamine jahutusvee maksimaalse ringlussevõtu abil, välja arvatud otsevooluga jahutussüsteemide kasutamise korral.
BAT is to treat the effluent water from sinter plants where rinsing water is used or where a wet waste gas treatment system is applied, with the exception of cooling water prior to discharge by using a combination of the following techniques:
PVT on loputusvett või gaasi märgpuhastussüsteemi kasutavate paagutusseadmete heitvee, välja arvatud jahutusvee puhastamine enne keskkonda laskmist järgmiste meetodite abil.
I. heavy metal precipitation
I. Raskmetallide väljasadestamine
neutralisation
Neutraliseerimine
sand filtration.
Liivfiltrimine
The BAT-associated emission levels, based on a qualified random sample or a 24-hour composite sample, are:
Täpsustatud juhusliku proovi või 24-tunnise liitproovi põhjal leitavad PVTga seonduvad heitetasemed on järgmised:
suspended solids
hõljuvaine
chemical oxygen demand (COD [1])
keemiline hapnikutarve (KHT [1])
heavy metals
raskmetallid
(sum of arsenic (As), cadmium (Cd), chromium (Cr), copper (Cu), mercury (Hg), nickel (Ni), lead (Pb), and zinc (Zn)).
(arseeni (As), kaadmiumi (Cd), kroomi (Cr), vase (Cu), elavhõbeda (Hg), nikli (Ni), plii (Pb) ja tsingi (Zn) kogus kokku).
Production residues
Tootmisjäägid
BAT is to prevent waste generation within sinter plants by using one or a combination of the following techniques (see BAT 8):
PVT on paagutusseadmetes jäätmete tekke vähendamine ühe või mitme järgmise meetodi abil (vt PVT 8).
I. selective on-site recycling of residues back to the sinter process by excluding heavy metals, alkali or chloride-enriched fine dust fractions (e.g. the dust from the last electrostatic precipitator field)
I. Jääkide kohapealne selektiivne ringlussevõtt paagutusprotsessis, kõrvaldades nendest raskmetallid, leelised või klooriga rikastunud peene tolmu fraktsioonid (nt elektrifiltri viimase välja tolm)
external recycling whenever on-site recycling is hampered.
Väline ringlussevõtt, kui kohapealne ringlussevõtt on takistatud
BAT is to manage in a controlled manner sinter plant process residues which can neither be avoided nor recycled.
PVT on vältimatult tekkivate ja ringlussevõtuks sobimatute paagutusseadme protsessijäätmete kontrollitud käitlemine.
BAT is to recycle residues that may contain oil, such as dust, sludge and mill scale which contain iron and carbon from the sinter strand and other processes in the integrated steelworks, as much as possible back to the sinter strand, taking into account the respective oil content.
PVT on terasetehase aglomeratsioonilindil ja muudes protsessides tekkivate õli sisaldavate jääkide, näiteks tolmu ja sette, ning rauda ja süsinikku sisaldava valtsimistagi maksimaalne võimalik ringlussevõtt aglomeratsioonilindil, arvestades nende vastavat õlisisaldust.
BAT is to lower the hydrocarbon content of the sinter feed by appropriate selection and pretreatment of the recycled process residues.
PVT on paagutusprotsessi etteandes süsivesinike sisalduse vähendamine ringlussevõetavate protsessijääkide nõuetekohase valimise ja eeltöötlemise abil.
In all cases, the oil content of the recycled process residues should be < 0,5 % and the content of the sinter feed < 0,1 %.
Kõigil juhtudel peab õlisisaldus ringlussevõetud protsessijääkides olema < 0,5 % ning paagutusprotsessi lähteainete sisaldus < 0,1 %.
The input of hydrocarbons can be minimised, especially by the reduction of the oil input.
Süsivesinike sisaldust on võimalik vähendada eelkõige protsessi siseneva õlikoguse vähendamise abil.
Oil enters the sinter feed mainly by addition of mill scale.
Õli satub paagutusprotsessi etteandesse peamiselt valtsimistagi lisamisega.
The oil content of mill scales can vary significantly, depending on their origin.
Valtsimistagi võib sõltuvalt päritolust olla väga erineva õlisisaldusega.
Techniques to minimise oil input via dusts and mill scale include the following:
Tolmu ja valtsimistagi kaudu etteandesse sattuva õli koguse vähendamiseks kasutatakse muu hulgas järgmisi meetodeid:
limiting input of oil by segregating and then selecting only those dusts and mill scale with a low oil content
õlikoguse vähendamine vähese õlisisaldusega tolmu ja valtsimistagi eraldamise ning seejärel ainult sellise tolmu ja tagi kasutamise abil;
the use of ‘good housekeeping’ techniques in the rolling mills can result in a substantial reduction in the contaminant oil content of mill scale
valtspinkide juures heade majapidamismeetodite kasutamine võib tunduvalt vähendada valtsimistagis sisalduvat õlisaastet;
de-oiling of mill scale by:
õli kõrvaldamine valtsimistagist järgmiste meetoditega:
heating the mill scale to approximately 800 °C, the oil hydrocarbons are volatilised and clean mill scale is yielded; the volatilised hydrocarbons can be combusted.
valtsimistagi kuumutamine temperatuurini umbes 800 °C, õli süsivesinikud lenduvad ja tekib puhas valtsimistagi; lendunud süsivesinikud võib põletada;
extracting oil from the mill scale using a solvent.
õli eraldamine valtsimistagist lahusti abil.
BAT is to reduce thermal energy consumption within sinter plants by using one or a combination of the following techniques:
PVT on paagutusseadmetes soojusenergia kulu vähendamine ühe või mitme järgmise meetodi abil.
I. recovering sensible heat from the sinter cooler waste gas
I. Füüsikalise soojuse tagasivõtmine aglomeraadi jahutusseadme heitgaasist
recovering sensible heat, if feasible, from the sintering grate waste gas
Füüsikalise soojuse tagasivõtmine paagutusresti heitgaasist, kui see on otstarbekas
maximising the recirculation of waste gases to use sensible heat (see BAT 23 for description and applicability).
Heitgaaside maksimaalne retsirkuleerimine füüsikalise soojuse ärakasutamiseks (kirjeldus ja kohaldatavus, vt PVT 23).
Two kinds of potentially reusable waste energies are discharged from the sinter plants:
Paagutusseadmetest eraldub kahte liiki jääkenergiat, mida on võimalik taaskasutada:
the sensible heat from the waste gases from the sintering machines
paagutusmasinate heitgaasides sisalduv füüsikaline soojus,
the sensible heat of the cooling air from the sinter cooler.
aglomeraadi jahutusseadme jahutusõhus sisalduv füüsikaline soojus.
Partial waste gas recirculation is a special case of heat recovery from waste gases from sintering machines and is dealt with in BAT 23.
Heitgaasi osaline retsirkulatsioon on paagutusmasinate heitgaaside soojuse taaskasutuse erijuht, mida on käsitletud PVT 23 juures.
The sensible heat is transferred directly back to the sinter bed by the hot recirculated gases.
Kuumad retsirkuleeritavad gaasid kannavad füüsikalise soojuse tagasi otse paagutuskihti.
At the time of writing (2010), this is the only practical method of recovering heat from the waste gases.
Käesoleva teksti koostamise ajal (2010. a) on see ainus praktiliselt kasutatav meetod heitgaaside soojuse taaskasutamiseks.
The sensible heat in the hot air from the sinter cooler can be recovered by one or more of the following ways:
Aglomeraadi jahutusseadme jahutusõhus sisalduvat füüsikalist soojust on võimalik taaskasutada ühe või mitme järgmise meetodi abil.
steam generation in a waste heat boiler for use in the iron and steel works
Heitsoojuskatlaga auru tootmine raua- ja terasetehases kasutamiseks
hot water generation for district heating
Kuuma vee tootmine kaugkütte jaoks
preheating combustion air in the ignition hood of the sinter plant
Põlemisõhu eelkuumutamine paagutusseadme süütekapis
preheating the sinter raw mix
Aglomeraadi toorsegu eelkuumutamine
use of the sinter cooler gases in a waste gas recirculation system.
Aglomeraadi jahutusseadme gaaside kasutamine heitgaasi retsirkulatsioonisüsteemis
At some plants, the existing configuration may make costs of heat recovery from the sinter waste gases or sinter cooler waste gas very high.
Mõnes käitises võib seadmete praegune konfiguratsioon muuta paagutuse või aglomeraadi heitgaaside soojuse tagasivõtmise väga kulukaks.
The recovery of heat from the waste gases by means of a heat exchanger would lead to unacceptable condensation and corrosion problems.
Heitgaasist soojuse tagasivõtmine soojusvaheti abil tekitaks vastuvõetamatuid kondensatsiooni- ja korrosiooniprobleeme.
Unless otherwise stated, the BAT conclusions presented in this section can be applied to all pelletisation plants.
Kui ei ole öeldud teisiti, võib käesolevas osas esitatud PVT-järeldusi kohaldada kõigile brikettimisseadmetele.
I. an electrostatic precipitator
I. Elektrifilter
a bag filter
Kottfilter
a wet scrubber
Märgskraber
The BAT-associated emission level for dust is < 20 mg/Nm3 for the crushing, grinding and drying and < 10 – 15 mg/Nm3 for all other process steps or in cases where all waste gases are treated together, all determined as daily mean values.
PVTga seonduva tolmuheite keskmine päevane väärtus on < 20 mg/Nm3 purustamise, jahvatamise ja kuivatamise korral ning < 10–15 mg/Nm3 kõigi muude protsessietappide või kõigi heitgaaside koos puhastamise korral.
BAT is to reduce the sulphur oxides (SOX), hydrogen chloride (HCl) and hydrogen fluoride (HF) emissions from the induration strand waste gas by using one of the following techniques:
PVT on kõvastuslindi heitgaasi vääveloksiidide (SOX), vesinikkloriidi (HCl) ja vesinikfluoriidi (HF) heite vähendamine ühe või mitme järgmise meetodi abil.
I. a wet scrubber
I. Märgskraber
semi-dry absorption with a subsequent dedusting system
Poolkuiv absorptsioon koos järgneva tolmuärastussüsteemiga
The BAT-associated emission levels, determined as daily mean values, for these compounds are:
Nimetatud ühendite PVTga seonduvate heitetasemete keskmised päevased väärtused on:
sulphur oxides (SO X), expressed as sulphur dioxide (SO2)
vääveloksiidid (SO X), väljendatud vääveldioksiidina (SO2)
< 30 – 50 mg/Nm3
< 30–50 mg/Nm3
hydrogen fluoride (HF) < 1 – 3 mg/Nm3
vesinikfluoriid (HF) < 1–3 mg/Nm3
hydrogen chloride (HCl) < 1 – 3 mg/Nm3.
vesinikkloriid (HCl) < 1–3 mg/Nm3
BAT is to reduce NOX emissions from the drying and grinding section and induration strand waste gases by applying process-integrated techniques.
PVT on kuivatus- ja jahvatussektsiooni ning kõvastuslindi heitgaasi NOX-heite vähendamine protsessi integreeritud meetodite abil.
Plant design through tailor-made solutions should be optimised for low nitrogen oxides (NOX) emissions from all firing sections.
Käitisele kohandatav tehniline lahendus tuleb optimeerida selliselt, et saavutada kõigis põlemiskohtades madal lämmastikoksiidide (NOX) heite tase.
The reduction of the formation of thermal NOX can be achieved by lowering the (peak) temperature in the burners and reducing the excess oxygen in the combustion air.
Termilise NOX teket on võimalik vähendada põletite (tipp)temperatuuri langetamise ning põlemisõhu liigse hapnikusisalduse vähendamisega.
Additionally, lower NOX emissions can be achieved by a combination of low energy use and low nitrogen content in the fuel (coal and oil).
Lisaks on madal NOX-heide saavutatav vähese energiakasutuse ning madala lämmastikusisaldusega kütuse (süsi, õli) kombinatsiooniga.
BAT for existing plants is to reduce NOX emissions from the drying and grinding section and induration strand waste gases by applying one of the following techniques:
Olemasolevate seadmete puhul on PVT kuivatus- ja jahvatussektsiooni ning kõvastuslindi heitgaasi lämmastikoksiidi (NOX) heite vähendamine mõne järgmise meetodi abil.