natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It used interest margins which were 7,5 % lower than in the base case, more cautious forecasts for commissions & fees (growth of 4 % per annum as opposed to 7 % in the base case), lower synergies (impact of – EUR […] million on 2013 profit) and 15 % lower recovery rate of loan loss provisions (impact of – EUR […] million on 2013 profit).
Kasutati alusstsenaariumiga võrreldes 7,5 % madalamat intressimäära, teenus- ja vahendustasude prognoosimisel oldi ettevaatlikumad (aastane kasv 4 % võrreldes 7 % ga alusstsenaariumi puhul) ning arvestati väiksema sünergiaga (mõju 2013. aasta kasumile -[…] miljonit eurot) ja 15 % madalama laenukahjude provisjonide sissenõudmise määraga (mõju 2013. aasta kasumile -[…] miljonit eurot).
While, those more conservative figures would lead to lower results, ABN AMRO Group would still be able to post a profit.
Kuigi nende konservatiivsemate näitajate tõttu oleksid tulemused kehvemad, suudaks ettevõtja ABN AMRO Group ikkagi kasumit teenida.
The worst case scenario foresees an underlying net profit of EUR […] million and EUR […] million in respectively 2012 and 2013 (which compares to respectively EUR […] million and EUR […] million in the base case scenario).
Halvima stsenaariumi puhul oleks alusvaralt teenitav puhaskasum 2012. aastal […] miljonit eurot ja 2013. aastal […] miljonit eurot (võrreldes vastavalt […] miljoni euro ja […] miljoni euroga alusstsenaariumi puhul).
Exit
Väljumine
In its December 2009 Restructuring Plan, the Dutch State also touched upon its exit strategy, underlining that it does not have the intention to remain a long-term investor in ABN AMRO Group.
aasta restruktureerimise kavas käsitles Madalmaade valitsus ka oma väljumisstrateegiat, rõhutades, et riik ei kavatse jääda ettevõtja ABN AMRO Group pikaajaliseks investoriks.
By letter of 20 August 2010, the Dutch State provided the Commission with more details on its exit strategy.
Madalmaade valitsus edastas 20. augusti 2010. aasta kirjaga komisjonile täiendavad üksikasjad oma väljumisstrateegia kohta.
The Dutch State explained that it is contemplating a placement in the form of an IPO [47], but is keeping open other options such as a private sale to an investor or market participant.
Madalmaade valitsus selgitas, et ta kaalub asendaja leidmist esmase avaliku pakkumise (IPO) [47] kujul, kuid on avatud ka muudele võimalustele, näiteks müük erainvestorile või turuosalisele.
It is the Dutch State’s intention to reduce its stake in ABN AMRO Group up to a maximum of [25 - 65] %, preferably before the end of [2014 - 2018].
Madalmaade valitsus kavatseb vähendada oma osalust ettevõtjas ABN AMRO Group maksimaalselt [25 – 65] %ni soovitavalt enne [2014 – 2018]. aasta lõppu.
Ultimately, the Dutch State is fully committed to a complete exit.
Lõpuks soovib Madalmaade valitsus ettevõtjast täielikult väljuda.
The final decision on the IPO rests with the Dutch Minister of Finance and will depend on market circumstances, the ‘IPO readiness’ of ABN AMRO Group and the expected proceeds.
Lõpliku IPOt käsitleva otsuse võtab vastu Madalmaade rahandusminister ning see sõltub turutingimustest, ettevõtja ABN AMRO Group valimisolekust IPOks ja oodatavast tulust.
On 24 January 2011, the Dutch government also publicly set out its exit strategy [48].
Madalmaade valitsus tegi oma väljumisstrateegia 24. jaanuaril 2011 ka avalikult teatavaks [48].
Capital Adequacy
Kapitali adekvaatsus
The December 2009 Restructuring Plan (and also the updated November 2010 Restructuring Plan) show that – after implementation of all the State aid measures- ABN AMRO Group is sufficiently capitalised.
aasta detsembri restruktureerimise kavast (ja ka 2010. aasta novembri ajakohastatud restruktureerimise kavast) nähtub, et pärast kõikide riigiabi meetmete rakendamist on ettevõtja ABN AMRO Group piisavalt kapitaliseeritud.
During the restructuring period, the projected Tier 1 ratios should stay comfortably above […] % between 2009 and 2012, to increase further to […] % in 2013.
Restruktureerimisperioodi jooksul peaksid prognoositud esimese taseme omavahendite määrad jääma ajavahemikul 2009–2012 piisaval määral […] %st ülespoole ja suurenema […] %ni 2013. aastal.
Divestments
Investeeringust väljumine
In its December 2009 Restructuring Plan, the Dutch State explains that ABN AMRO Group has already divested a number of businesses.
Madalmaade valitsus selgitas 2009. aasta detsembri restruktureerimise kavas, et ettevõtja ABN AMRO Group on juba investeeringust väljunud mitme ettevõtja puhul.
Apart from the sale of New HBU and IFN during the Merger Remedy process, ABN AMRO N and FBN also divested Intertrust and PFS.
Lisaks üksuste New HBU ja IFN müügile ühinemise heastamisvahendi rakendamise käigus on ettevõtjad ABN AMRO N ja FBN väljunud investeeringust divisjonide Intertrust ja PFS puhul.
Compared to ABN AMRO Group, Intertrust and PFS jointly represent [0 - 5] %, [0 - 5] % and [0 - 5] % in terms of its projected total operating income, costs and RWA respectively.
Ettevõtjaga ABN AMRO Group võrreldes moodustavad Intertrust ja PFS koos selle ettevõtja prognoositud äritulust [0 – 5] %, kuludest [0 – 5] % ja riskiga kaalutud varast [0 – 5] %.
During the restructuring process, FBN also made an acquisition to correct a misalignment resulting from the break-up of Fortis SA/NV.
Restruktureerimisprotsessi käigus võttis ettevõtja FBN ka kohustuse kõrvaldada huvide vastuolud, mis tulenesid ettevõtja Fortis SA/NV eraldumisest.
FBN was the legal owner of the BU Brokerage, Clearing and Custody and all the offices related to that business except for the Chicago office, which had remained part of Fortis Bank SA/NV.
FBN oli äriüksuse „Brokerage, Clearing and Custody” ja kõigi selle üksusega seotud filiaalide seaduslik omanik, v.a Chicago filiaali puhul, mis jäi ettevõtjale Fortis Bank SA/NV.
To correct that separation-linked misalignment, FBN acquired the Chicago branch of Fortis Clearing Americas from Fortis Bank SA/NV on 31 July 2009 for a price of approximately USD […] million.
Selleks et kõrvaldada see eraldumisega seotud huvide vastuolu, omandas ettevõtja FBN 31. juulil 2009 ettevõtjalt Fortis Bank SA/NV ettevõtja Fortis Clearing Americas Chicago filiaali umbes […] miljoni USA dollari eest.
To identify the individual State aid measures, the Commission uses in this Decision the same letter codes as in its Decision of 5 February 2010.
Konkreetsete riigiabi meetmete tähistamisel kasutab komisjon oma otsuses samu tähiseid, nagu oma 5. veebruari 2010. aasta otsuses.
Measures covered by the Decision of 8 April 2009
Meetmed, mis on hõlmatud 8. aprilli 2009. aasta otsusega
On 3 October 2008, the Dutch State acquired FBN (including ABN AMRO N) from Fortis SA/NV for EUR 12,8 billion (‘Measure X’).
Madalmaade valitsus omandas 3. oktoobril 2008 ettevõtjalt Fortis SA/NV ettevõtja FBN (sealhulgas ettevõtja ABN AMRO N) 12,8 miljardi euro eest (edaspidi „meede X”).
The Commission did not open the procedure in respect of that measure, which as such did not provide State aid to FBN, even if it was part of a transaction providing State aid to FBN (see recital 32 of the Decision of 8 April 2009).
Komisjon ei algatanud selle meetme suhtes menetlust, sest selle raames ei antud ettevõtjale FBN riigiabi, isegi kui see meede oli üks osa tehingust, millega ettevõtjale FBN riigiabi anti (vt 8. aprilli 2009. aasta otsuse põhjendus 32).
At the time of the FBN’s acquisition by the Dutch State, FBN depended heavily on Fortis Bank SA/NV for its funding.
Sel ajal, kui Madalmaade valitsus omandas ettevõtja FNB, sõltus see ettevõtja rahastamise mõttes suurel määral ettevõtjast Fortis Bank SA/NV.
To ensure full separation of FBN from Fortis Bank SA/NV, it was necessary for the Dutch State to end the funding relationship between FBN and Fortis Bank SA/NV.
Selleks et tagada ettevõtja FBN täielik eraldumine ettevõtjast Fortis Bank SA/NV, pidi Madalmaade valitsus lõpetama rahastamissuhte nende kahe ettevõtja vahel.
To cut the existing links, the Dutch State granted FBN a short-term liquidity facility of EUR 45 billion (‘Measure Y1’) on 3 October 2008.
Olemasolevate seoste kaotamiseks võimaldas Madalmaade valitsus 3. oktoobril 2008 ettevõtjale FBN lühiajalist likviidsust summas 45 miljardit eurot (edaspidi „meede Y1”).
In the period between 6 October 2008 and 23 October 2008, the Dutch State provided FBN short-term funding at EONIA [50] (for overnight lending with a maximum amount of EUR 5 billion) or EURIBOR [51] (for longer-term liquidity with a maximum amount of EUR 40 billion) without any extra spread.
Ajavahemikul 6. oktoobrist 2008 kuni 23. oktoobrini 2008 võimaldas Madalmaade valitsus ettevõtjale FBN lühiajalist rahastamist EONIAga [50] (maksimaalselt 5 miljardi euro suurused üleöölaenud) või EURIBORiga [51] (pikaajalise likviidsuse korral maksimaalselt summas 40 miljardit eurot) täiendavat marginaali lisamata.
After 23 October 2008, there was a short period (until 5 November 2008) during which the Dutch State applied EONIA + 50 basis points and EURIBOR + 50 basis points.
Pärast 23. oktoobrit 2008 kohaldas Madalmaade valitsus lühikese ajavahemiku jooksul (kuni 5. novembrini 2008) intressimäärana EONIA + 50 baaspunkti ja EURIBOR + 50 baaspunkti.
During that second period, that arrangement was still for maximum amounts of EUR 5 billion for overnight liquidity and EUR 40 billion for longer-term liquidity.
Selle teise ajavahemiku jooksul kehtis nimetatud kord endiselt summadele maksimaalselt 5 miljardit eurot üleöölaenude puhul ja 40 miljardit eurot pikaajalise likviidsuse korral.
In the period between 5 November 2008 and 1 March 2009, the Dutch State changed the remuneration to EONIA + 25 basis points for overnight loans, EURIBOR + 25 basis points for loans with a maturity [52] of less than 3 months and EURIBOR + 50 basis points for loans with a maturity of more than 3 months [53].
Ajavahemikul 5. novembrist 2008 kuni 1. märtsini 2009 muutis Madalmaade valitsus hüvitise suurust – üleöölaenude puhul sai selleks EONIA + 25 baaspunkti, alla 3-kuulise tähtajaga [52] laenude puhul EURIBOR + 25 baaspunkti ning üle 3-kuuliste laenude puhul EURIBOR + 50 baaspunkti [53].
After 1 March 2009, the Dutch State developed a two-step system encouraging FBN to reduce its reliance on the State.
Pärast 1. märtsi 2009 töötas Madalmaade valitsus välja kaheetapilise süsteemi, millega innustati ettevõtjat FBN vähendama oma sõltuvust riigist.
A first tranche of funding (irrespective of the maturity) was made available at EURIBOR + 25 basis points but once that threshold was exceeded, FBN could only get extra liquidity at EURIBOR + 50 basis points [54].
Esimene rahastamise osa (olenemata tähtajast) tehti kättesaadavaks intressimääraga EURIBOR + 25 baaspunkti, kuid kui see künnis oli ületatud, oli ettevõtjal FBN võimalik saada täiendavat likviidsust üksnes intressimääraga EURIBOR + 50 baaspunkti [54].
The amount of the total liquidity facility and the amount of the first threshold were gradually lowered.
Kogu likviidsusvahendi ja esimese künnise suurust vähendati järk-järgult.
On 9 July 2009, the Dutch State informed the Commission that FBN had repaid all its short-term loans to the State.
Madalmaade valitsus andis 9. juuli 2009 komisjonile teada, et ettevõtja FBN maksis riigile tagasi kõik oma lühiajalised laenud.
The long-term loans novated to the Dutch State (Measure Y2) amounted to EUR 16,1 billion, including EUR 8,15 billion of Tier 2 capital (of which EUR 3 billion upper Tier 2) and EUR 7,95 billion of senior loans.
Madalmaade valitsusega sõlmitud uuendatud pikaajalised laenulepingud (meede Y2) hõlmasid 16,1 miljardit eurot, sealhulgas 8,15 miljardit eurot teise taseme omavahendeid (millest 3 miljardit eurot oli ülemisi omavandeid) ja 7,95 miljardit eelislaene.
On 24 December 2008, the Dutch State acquired ABN AMRO N from FBN for EUR 6,5 billion (‘Measure Z’).
Madalmaade valitsus omandas 24. detsembril 2008 ettevõtja ABN AMRO N ettevõtjalt FBN 6,5 miljardi euro eest (edaspidi „meede Z”).
The Dutch State did not pay in cash but paid for the purchase by cancelling EUR 6,5 billion of long-term debt it had obtained in the integrated transactions of 3 October 2008 as part of Measure Y2.
Madalmaade valitsus ei maksnud rahas, vaid tasus omandamise eest 6,5 miljardi euro suuruse pikaajalise laenu kustutamisega, mille Madalmaade valitsus olid omandanud 3. oktoobri 2008. aasta integreeritud tehingute raames meetme Y2 osana.
In other words, the Dutch State waived EUR 6,5 billion of claims towards FBN to pay for ABN AMRO N [55].
Teisisõnu loobus Madalmaade valitsus 6,5 miljardi euro suurusest nõudest ettevõtja FBN vastu, et maksta ettevõtja ABN AMRO N eest [55].
Measures covered by the Decision of 5 February 2010
Meetmed, mis on hõlmatud 5. veebruari 2010. aasta otsusega
To bring FBN’s Tier 1 capital in line with regulatory requirements, the Dutch State also converted EUR 1,35 billion of FBN-Tier 2 capital it already owned into Tier 1 capital (‘Measure C’).
Selleks et viia ettevõtja FBN esimese taseme omakapital kooskõlla regulatiivsete nõuetega, muutis Madalmaade valitsus juba nende omanduses oleva ettevõtja FBN teise taseme omakapitali 1,35 miljardi euro ulatuses esimese taseme omakapitaliks (edaspidi „meede C”).
The Dutch State also paid the other consortium members EUR 740 million in cash (‘Measure D’) as was foreseen in the CSA to settle issues that only emerged in the course of the separation process.
Samuti maksis Madalmaade valitsus aktsionäride lepingu kohaselt teistele konsortsiumi liikmetele 740 miljonit eurot rahas (edaspidi „meede D”), et lahendada probleemid, mis kerkisid esile alles eraldumisprotsessi käigus.
Finally, the Dutch State also provided a guarantee on cross liabilities resulting from the sale of New HBU (‘Measure E’).
Peale selle andis Madalmaade valitsus garantii seoses üksuse New HBU müügist tulenevate vastastikuste kohustustega.
Capital relief instrument (Measure A, capital equivalent of EUR 1,7 billion)
Kapitali toetusmeede (Meede A, kapitali ekvivalent 1,7 miljardit eurot)
To remunerate the credit protection, the Dutch State received an annual fee of 51,5 basis points (calculated as a percentage of the portfolio value in the beginning of each reference period).
Selleks et kompenseerida krediidiriski kaitset, sai Madalmaade valitsus 51,5 baaspunkti suurust aastatasu (arvutatuna protsendina portfelli väärtusest iga viiteperioodi alguses).
That fee was calculated using the capital equivalent cost methodology.
Selle tasu arvutamiseks kasutati kapitali ekvivalendi kulumeetodit.
The Dutch State determined how much capital ABN AMRO N could free up due to the capital relief instrument (namely EUR 1,7 billion, based on Basel I requirements which were still applied at the time the CRI agreement was implemented) and then it calculated a return of 10 % on that capital relief (namely 10 % on EUR 1,7 billion), which was equivalent to 51,5 basis points of the initial portfolio value of EUR 34,5 billion.
Madalmaade valitsus tegi kindlaks, kui palju kapitali suudaks ettevõtja ABN AMRO N vabastada kapitali toetusmeetme tõttu (nimelt 1,7 miljardit eurot, tuginedes Basel I nõuetele, mida kohaldati veel kapitali toetusmeetme lepingu rakendamise ajal), ning arvutas seejärel sellelt kapitali toetusmeetmelt saadava 10 %lise tasu (nimelt 10 % 1,7 miljardist eurost), mis võrdus 51,5 baaspunktiga portfelli esialgsest väärtusest, milleks oli 34,5 miljardit eurot.
Each year, ABN AMRO N kept a first loss tranche of 20 basis points (calculated as a percentage of the initial portfolio value).
Igal aastal jäi esimese kahjukandmise järguga seeria suurusjärgus 20 baaspunkti ettevõtjale ABN AMRO N (arvutatuna protsendina portfelli esialgsest väärtusest).
ABN AMRO N kept a vertical slice of 5 % of the remaining risk.
Ettevõtjale ABN AMRO N jäi ülejäänud riskist läbilõikena (vertical slice) 5 %.
The pricing of the credit protection instrument would not be adjusted once ABN AMRO N fully adopted Basel II capital requirments, even though the capital relief effect of the CRI would then be substantially smaller.
Krediidiriski kaitse vahendi hinnakujundust ei kohandataks, kui ettevõtja ABN AMRO N võtaks täiel määral kasutusele Basel II kapitalinõuded, kuigi kapitali toetusmeetme mõju oleks siis märkimisväärselt väiksem.
In principle, the CDS-contract had a maturity of 7 years, but ABN AMRO N had call options enabling it to terminate the contract on a number of pre-determined reference dates (for example October 2010, January 2011 and January 2012) [57].
Põhimõtteliselt kehtis krediidiriski vahetustehingu leping 7 aastat, kuid ettevõtjal ABN AMRO N oli ostuoptsioon, mis võimaldas tal lõpetada lepingu mitmel eelnevalt kindlaks määratud kuupäeval (näiteks 2010. aasta oktoobris, 2011. aasta jaanuaris ja 2012. aasta jaanuaris) [57].
Under the CSA, the three consortium partners had to ensure that ABN AMRO Z remained sufficiently capitalised.
Aktsionäride lepingu kohaselt pidid kolm konsortsiumi partnerit tagama, et ettevõtja ABN AMRO Z oleks jätkuvalt piisavalt kapitaliseeritud.
The Dutch State preferred the unconventional CRI-solution over a traditional capital increase since, prior to the separation, it could not ring-fence capital contributions in ABN AMRO Bank.
Madalmaade valitsus eelistas kasutada ebatavalist kapitali toetusmeedet tavapärase kapitalisuurendamise asemel, sest enne eraldumist ei olnud võimlik eraldi hoida kapitalimahutusi ettevõtjas ABN AMRO Bank.
In other words, since ABN AMRO N was not a separate legal entity, a capital injection in ABN AMRO Bank could also have benefited the other two consortium members.
Teisisõnu, kuna ettevõtja ABN AMRO N ei olnud eraldiseisev juriidiline isik, oleksid ettevõtjasse ABN AMRO Bank tehtud kapitalimahutusest kasu saanud ka teised kaks konsortsiumi liiget.
That course of action could have had severe implications especially in scenarios of increased distress.
Sellisel tegevusel oleks olnud tõsised tagajärjed eelkõige süvenenud majanduskriisi tingimustes.
When the separation took place, ABN AMRO N became a separate legal entity (the new ABN AMRO Bank).
Eraldumise tulemusel sai ettevõtjast ABN AMRO N eraldiseisev juriidiline isik (uus ABN AMRO Bank).
The Dutch State continued to bear the responsibility under the CSA to fill the EUR 2,2 billion capital shortage of ABN AMRO Z. The Dutch State decided that ABN AMRO N should use cash from MCS-instruments (namely Measure B3 insofar as it related to the prudential margin of EUR 500 million and EUR 1,2 billion of Measure B5) to inject EUR 1,7 billion in ABN AMRO Z, while it kept the CRI in place in the new ABN AMRO Bank to cover the prudential margin of EUR 500 million and the integration costs of EUR 1,2 billion.
Madalmaade valitsus jätkas aktsionäride lepingust tuleneva kohustuse täitmist, nimelt kaotada ettevõtja ABN AMRO Z 2,2 miljardi euro suurune kapitali puudujääk. Madalmaade valitsus otsustas, et ettevõtja ABN AMRO N peaks kasutama kohustuslikest vahetatavatest väärtpaberitest (nimelt meede B3 sel määral, mil see oli seotud 500 miljoni euro suuruse usaldatavusmarginaaliga ja meetmega B5 summas 1,2 miljardit eurot) saadavat raha 1,7 miljardi euro mahutamiseks ettevõtjasse ABN AMRO Z, samas kui uus ettevõtja ABN AMRO Bank sai jätkuvalt kasutada kapitali toetusmeedet, et katta 500 miljoni euro suurune usaldatavusmarginaal ja 1,2 miljardi euro suurused integratsioonikulud.
Mandatory Convertible Security to cover part of the of ABN AMRO Z capital shortfall (Measure B1, EUR 500 million)
Kohustuslik vahetatav väärtpaber ettevõtja ABN AMRO Z kapitali puudujäägi osaliseks katmiseks (meede B1, 500 miljonit eurot)
Since the CRI did not suffice to cover the entire EUR 2,2 billion capital shortfall of ABN AMRO Z, the Dutch State provided extra capital to ABN AMRO Bank via an MCS.
Kuna kapitali toetusmeetmest ei piisanud ettevõtja ABN AMRO Z kogu 2,2 miljardi euro suuruse kapitali puudujäägi katmiseks, andis Madalmaade valitsus ettevõtjale ABN AMRO Bank lisakapitali kohustusliku vahetatava väärtpaberi kaudu.
The conversion took place at nominal value [59].
Omakapitali muutmine toimus nominaalväärtusega [59].
The measure allowed ABN AMRO II (renamed ABN AMRO Bank) to contribute EUR 500 million to ABN AMRO Z.
Meede võimaldas ettevõtjal ABN AMRO II (uue nimega ABN AMRO Bank) panustada ettevõttesse ABN AMRO Z 500 miljonit eurot.
Mandatory Convertible Security to cover separation costs (Measures B2 and B3, EUR 1,08 billion in total)
Kohustuslik vahetatav väärtpaber eraldumiskulude katmiseks (meetmed B2 ja B3, kokku 1,08 miljardit eurot)
In order to cover costs related to the separation of ABN AMRO N from ABN AMRO Bank, the Dutch State subscribed to additional MCS.
Selleks et katta kulusid, mis olid seotud ettevõtja ABN AMRO N eraldumisega ettevõtjast ABN AMRO Bank, andis Madalmaade valitsus välja täiendava kohustusliku vahetatava väärtpaberi.
A first tranche of roughly EUR 300 million (Measure B2) was notified in July 2009, with the remainder (namely EUR 780 million) notified in January 2010 (Measure B3).
Esimesest rahastamisest umbes summas 300 miljonit eurot (meede B2) teavitati 2009. aasta juulis ja ülejäänud summast (nimelt 780 miljonit eurot) teavitati 2010. aasta jaanuaris (meede B3).
The full amount of EUR 1,08 billion (namely Measures B2 and B3 together) was needed to cover the following costs:
Kogusummat 1,08 miljardit eurot (nimelt meetmed B2 ja B3 koos) oli vaja järgmiste kulude katmiseks:
EUR 480 million of well-defined separation costs;
480 miljonit eurot korralikult määratletud eraldumiskuludeks;
EUR 90 million to set up a money market desk; and
90 miljonit eurot rahaturu kauplemisosakonna loomiseks; ning
EUR 500 million to provide for a prudential margin.
500 miljonit eurot usaldatavusmarginaali tagamiseks.
After the separation from its parent company ABN AMRO Bank, ABN AMRO II needed to set up a money market desk on its own, which cost EUR 90 million.
Pärast eraldumist oma emaettevõtjast ABN AMRO Bank pidi ettevõtja ABN AMRO II moodustama ise rahaturu kauplemisosakonna, mis läks maksma 90 miljonit eurot.
Finally, the Dutch State injected another EUR 500 million in capital to ensure that ABN AMRO N could operate with some margin above the minimum regulatory requirements.
Peale selle andis Madalmaade valitsus täiendavad 500 miljonit eurot kapitali näol eesmärgiga tagada, et ettevõtja ABN AMRO N võiks tegutseda teatava varuga lisaks minimaalsetele regulatiivsetele nõuetele.
Mandatory Convertible Security to cover capital shortfall due to sale of New HBU (Measure B4, EUR 300 million)
Kohustuslik vahetatav väärtpaber äriüksuse New HBU müügist tuleneva kapitali puudujäägi katmiseks (meede B4, 300 miljonit eurot)
FBN and ABN AMRO N could only merge once the concentration issues identified in the Merger Decision were resolved.
Ettevõtjad FBN ja ABN AMRO N võisid ühineda alles siis, kui ühinemisotsuses määratletud kontsentratsiooniprobleemid olid lahendatud.
Therefore, the Dutch State decided to sell New HBU and IFN to Deutsche Bank.
Seepärast otsustas Madalmaade valitsus müüa äriüksused New HBU ja IFN ettevõtjale Deutsche Bank.
That transaction resulted however in an additional capital need of EUR 470 million, which ABN AMRO N could not deal with entirely on its own.
Selle tehingu tulemusel tekkis siiski vajadus täiendava kapitali järele summas 470 miljonit eurot ning ettevõtja ABN AMRO N ei suutnud selle kapitali puudujäägiga iseseisvalt täiel määral toime tulla.
The Dutch State decided to help and injected EUR 300 million in the form of MCS [60].
Madalmaade valitsus otsustas aidata ning paigutas 300 miljonit eurot kohustusliku vahetatava väärtpaberi kujul [60].
Mandatory Convertible Security to cover integration costs (Measure B5, EUR 1,2 billion)
Kohustuslik vahetatav väärtpaber integratsioonikulude katmiseks (meede B5, 1,2 miljardit eurot)
To implement the merger, ABN AMRO N and FBN (and after the merger ABN AMRO Group) had to pay for upfront integration costs of EUR 1,2 billion (after tax), related to redundancy costs, the integration of ICT platforms and the restructuring of the branch network.
Ühinemise lõpuleviimiseks pidid ettevõtjad ABN AMRO N ja FBN (ja pärast ühinemist ABN AMRO Group) tasuma vältimatuid ühinemisega kaasnevaid integreerimiskulusid summas 1,2 miljardit eurot (maksud maha arvatud), mis hõlmasid koondamise, IKT-platvormide integreerimise ja filiaalide võrgustiku restruktureerimisega seotud kulusid.