natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The complete, consistent, transparent and accurate monitoring and reporting of greenhouse gas emissions, in accordance with the harmonised requirements laid down in this Regulation, are fundamental for the effective operation of the greenhouse gas emission allowance trading scheme established pursuant to Directive 2003/87/EC.
Täielik, ühtne, läbipaistev ja nõuetekohane kasvuhoonegaaside heitkoguste seire ja aruandlus kooskõlas käesolevas määruses sätestatud ühtlustatud nõuetega on direktiiviga 2003/87/EÜ loodud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi tõhusa toimimise alus.
During the second compliance cycle of the greenhouse gas emissions trading scheme, covering the years 2008 to 2012, industrial operators, aviation operators, verifiers and competent authorities have gained experience with monitoring and reporting pursuant to Commission Decision 2007/589/EC of 18 July 2007 establishing guidelines for the monitoring and reporting of greenhouse gas emissions pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council [2].
Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi teise, 2008.–2012. aastat hõlmava täitmistsükli jooksul kogusid tööstus- ja lennundusettevõtjad, tõendajad ja pädevad asutused seire ning aruandluse kogemusi vastavalt komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsusele 2007/589/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suunised [2].
The rules for the third trading period of the Union’s greenhouse gas emission allowance trading scheme which begins on 1 January 2013 and for the following trading periods should build on that experience.
Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kolmanda kauplemisperioodi (mis algab 1. jaanuaril 2013. aastal) ja sellele järgnevate kauplemisperioodide eeskirjad peaksid põhinema kõnealustel kogemustel.
The definition of biomass in this Regulation should be consistent with the definition of the terms ‘biomass’, ‘bioliquids’ and ‘biofuels’ set out in Article 2 of Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC [3], in particular since preferential treatment with regard to allowance surrender obligations under the Union’s greenhouse gas emission allowance trading scheme pursuant to Directive 2003/87/EC constitutes a ‘support scheme’ within the meaning of Article 2(k) and consequently financial support within the meaning of Article 17(1)(c) of Directive 2009/28/EC.
Käesolevas määruses kasutatud biomassi mõiste peaks ühtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta) [3] artiklis 2 loetletud biomassi, vedela biokütuse ja biokütuse mõistega, eelkõige kuna sooduskohtlemine direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kohase saastekvootide tagastamise kohustuse suhtes on direktiivi 2009/28/EÜ artikli 2 punkti k kohaselt toetuskava ja järelikult rahaline toetus artikli 17 lõike 1 punkti c tähenduses.
For reasons of consistency, definitions laid down in Commission Decision 2009/450/EC of 8 June 2009 on the detailed interpretation of the aviation activities listed in Annex I to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council [4] and Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the geological storage of carbon dioxide and amending Council Directive 85/337/EEC, European Parliament and Council Directives 2000/60/EC, 2001/80/EC, 2004/35/EC, 2006/12/EC, 2008/1/EC and Regulation (EC) No 1013/2006 [5] should apply to this Regulation.
Ühtluse huvides tuleks käesolevas määruses kasutada mõisteid, mis on sätestatud komisjoni 8. juuni 2009. aasta otsuses 2009/450/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevuste üksikasjaliku tõlgendamise kohta [4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivis 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 [5].
To make the operation of the monitoring and reporting system optimal, the Member States which designate more than one competent authority should ensure that those competent authorities coordinate their work in line with the principles set out in this Regulation.
Seire- ja aruandlussüsteemi käitamise optimeerimiseks peaksid enam kui ühe pädeva asutuse määranud liikmesriigid tagama, et kõnealused pädevad asutused koordineerivad oma tööd käesolevas määruses kehtestatud põhimõtete kohaselt.
The monitoring plan, setting out detailed, complete and transparent documentation concerning the methodology of a specific installation or aircraft operator should be a core element of the system established by this Regulation.
Käesoleva määrusega loodud süsteemi keskne element peaks olema seirekava, millega sätestatakse konkreetse käitise või õhusõiduki käitaja metoodikat käsitlev üksikasjalik, täielik ja läbipaistev dokumentatsioon.
Regular updates of the plan should be required, both to respond to the verifier’s findings and on the basis of the operator’s or aircraft operator’s own initiative.
Tuleks nõuda kava regulaarset ajakohastamist nii tõendaja leidudele reageerimiseks kui ka käitaja või õhusõiduki käitaja enda algatusel.
The main responsibility for the implementation of the monitoring methodology, parts of which are specified by procedures required by this Regulation, should remain with the operator or the aircraft operator.
Seiremeetodi (mille mõni osa on sätestatud käesoleva määrusega nõutavates menetlustes) rakendamise põhivastutus peaks lasuma käitajal või õhusõiduki käitajal.
It is necessary to establish basic monitoring methodologies to minimise the burden on operators and aircraft operators and facilitate the effective monitoring and reporting of greenhouse gas emissions pursuant to Directive 2003/87/EC.
On vajalik kehtestada põhilised seiremeetodid, et minimeerida käitajate ja õhusõiduki käitajate koormust ning soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste tõhusat seiret ja aruandlust vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ.
Those methodologies should include basic calculation and measurement methodologies.
Kõnealused meetodid peaksid hõlmama põhilisi arvutamis- ja mõõtmismeetodeid.
The calculation methodologies should be further differentiated into a standard methodology and a mass balance methodology.
Arvutamismeetodid peaksid olema jagatud standardmeetodiks ja massibilansi meetodiks.
Flexibility should be provided to allow a combination of measurement methodologies, standard calculation methodology and mass balance within the same installation, provided the operator ensures that omissions or double counting do not occur.
Tuleks tagada paindlik lähenemine, et võimaldada ühes käitises mõõtmismeetodeid, standardset arvutusmeetodit ja massibilanssi kombineerida, juhul kui käitaja tagab, et ei esine puudusi ja topeltarvestust.
To further minimise the burden on operators and aircraft operators, simplification with regard to the uncertainty assessment requirement, without reducing accuracy, should be introduced.
Et käitajate ja õhusõiduki käitajate koormust veelgi vähendada, tuleks lihtsustada mõõtemääramatuse hindamise nõuet, vähendamata seejuures täpsust.
Considerably reduced requirements with regard to uncertainty assessment should be applied where measuring instruments are used under type-conform conditions, in particular where measuring instruments are under national legal metrological control.
Tunduvalt leebemaid mõõtemääramatuse hindamise nõudeid tuleks kohaldada siis, kui mõõteriistade kasutamise tingimuseks on tüübikinnitus, eriti siis, kui mõõteriistad on seadusega ette nähtud riikliku metroloogilise kontrolli all.
It is necessary to define calculation factors which can be either default factors or determined by analysis.
Tuleb kindlaks määrata arvutustegurid, mis võivad olla standardtegurid või analüüsi teel leitud tegurid.
Requirements for analysis should retain the preference for use of laboratories accredited in accordance with the harmonised standard General requirements for the competence of testing and calibration laboratories (EN ISO/IEC 17025) for the relevant analytical methods, and introduce more pragmatic requirements for demonstrating robust equivalence in the case of non-accredited laboratories, including in conformity with the harmonised standard Quality management systems – Requirements (EN ISO/IEC 9001) or other relevant certified quality management systems.
Analüüsinõuetes tuleks jätkuvalt eelistada selliste laborite kasutamist, mis on akrediteeritud kooskõlas katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõudeid käsitleva ühtlustatud standardiga (EN ISO/IEC 17025) asjakohaste analüüsimeetodite korral, ning kehtestada akrediteerimata laborite puhul pragmaatilisemad nõuded näitamaks, et nad on üldjoontes samaväärsed, sh kooskõlas ühtlustatud standardiga „Kvaliteedijuhtimissüsteemid. Nõuded” (EN ISO/IEC 9001) või muude asjakohaste sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemidega.
A more transparent and consistent manner of determining unreasonable costs should be laid down.
Kehtestada tuleks läbipaistvam ja järjekindlam põhjendamatute kulude kindlaksmääramise meetod.
The measurement-based methodology should be set on a more equal footing with the calculation-based methodology in order to recognise the increased confidence in continuous emissions monitoring systems and underpinning quality assurance.
Mõõtmispõhist meetodit tuleks käsitleda arvutuspõhise meetodiga võrdväärsemana, et tunnustada pidevmõõtesüsteemi ja selle aluseks oleva kvaliteedi tagamise suuremat usaldusväärsust.
That requires more proportional requirements concerning cross-checks with calculations as well as the clarification of data handling and other quality assurance requirements.
See nõuab arvutuste ristkontrollimisega seotud proportsionaalsemaid nõudeid ning andmetöötluse ja teiste kvaliteedi tagamise nõuete selgitamist.
Imposing a disproportionate monitoring effort on installations with lower, less consequential annual emissions should be avoided, while ensuring that an acceptable level of accuracy is maintained.
Ebaproportsionaalselt suure seirekohustuse kehtestamist väiksema, vähem olulise aastaheitega käitistele tuleks vältida, tagades samal ajal piisava täpsuse taseme.
In that regard, special conditions for installations considered having low emissions and for aircraft operators considered small emitters should be set out.
Sellest seisukohast tuleks määrata eritingimused käitistele, mille heitkoguseid peetakse väikseks, ja õhusõiduki käitajatele, keda peetakse väikeheitetekitajateks.
Article 27 of Directive 2003/87/EC allows Member States to exclude small installations, subject to equivalent measures, from the Union’s greenhouse gas emission allowance trading scheme provided that the conditions contained in that Article are met.
Direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 27 lubatakse liikmesriikidel ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootiga kauplemise süsteemist samaväärsete meetmete alusel välja arvata väikesed käitised, kui kõnealuses artiklis sisalduvad tingimused on täidetud.
This Regulation should not apply directly to those installations excluded pursuant to Article 27 of Directive 2003/87/EC unless the Member State decides that this Regulation should apply.
Käesolevat määrust ei tuleks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt välja arvatud käitistele kohandada, välja arvatud juhul, kui liikmesriik otsustab käesolevat määrust neile kohaldada.
To close potential loopholes connected to the transfer of inherent or pure CO2, such transfers should only be allowed subject to very specific conditions.
Oma- või puhta CO2 ülekandmisega seotud võimalike lünkade täitmiseks peaks ülekandmine olema lubatud ainult konkreetsetel tingimustel.
Those conditions are that the transfer of inherent CO2 should only be to other EU-ETS installations and the transfer of pure CO2 should only occur for the purposes of storage in a geological storage site pursuant to the Union’s greenhouse gas emission allowance trading scheme, which is at present the only form of permanent storage of CO2 accepted under the Union’s greenhouse gas emission trading scheme.
Sellised tingimused on järgmised: oma-CO2 ülekandmine on lubatud ainult teistesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) käitistesse ning puhta CO2 ülekandmine tohib toimuda ainult säilitamiseks geoloogilise säilitamise kohas vastavalt liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemile, mis on praegu ainuke liidu heitkogustega kauplemise süsteemis lubatud CO2 püsiva säilitamise viis.
Those conditions should not, nevertheless, exclude the possibility of future innovations.
Nimetatud tingimused ei tohiks siiski piirata uuenduste tegemist tulevikus.
Specific aviation-related provisions on monitoring plans and monitoring of greenhouse gas emissions should be laid down.
Lennunduse jaoks tuleks kehtestada seirekavade ja kasvuhoonegaaside heitkoguste seirega seotud konkreetsed sätted.
One provision should be the determination of density by onboard measurement and by fuel invoices as equivalent options.
Üks säte peaks olema tiheduse määramine võrdväärsete võimalustena kas pardal tehtavate mõõtmistega või kütusearvetega.
Another provision should be the raising of the threshold for consideration of an aircraft operator as a small emitter from 10000 tonnes of CO2 emissions per year to 25000 tonnes of CO2 per year.
Teine säte peaks olema läviväärtuse (mille alusel peetakse käitajat väikeheitetekitajaks) suurendamine 10000 tonnilt CO2 heitkoguselt 25000 tonnile CO2-le aastas.
The estimation of missing data should be made more consistent, by requiring the use of conservative estimation procedures recognised in the monitoring plan or, where this is not possible, through the approval by the competent authority and the inclusion of an appropriate procedure in the monitoring plan.
Puuduvate andmete hindamine tuleks muuta järjepidevamaks, nõudes seirekavas tunnustatud konservatiivsete hindamismenetluste kasutamist või, kui see ei ole võimalik, pädeva asutuse heakskiitu ning asjakohase menetluse lisamist seirekavasse.
The implementation of the improvement principle requiring operators to regularly review their monitoring methodology for improvement and to consider recommendations made by verifiers as part of the verification process should be strengthened.
Toetada tuleks parandamise põhimõtte rakendamist, millega nõutakse käitajatelt regulaarset seiremeetodite läbivaatamist paranduste tegemiseks ning tõendamise käigus tõendajate antud soovituste arvesse võtmiseks.
Where a methodology is used, which is not based on tiers, or where the highest tier methodologies are not met, operators should regularly report on the steps being taken to meet a monitoring methodology based on the tier system and to reach the highest tier required.
Kui kasutatakse meetodit, mis ei põhine määramistasanditel, või kui kõrgeima määramistasandi meetodeid ei kasutata, siis peaksid käitajad regulaarselt aru andma määramistasanditel põhinevate seiremeetodite järgimiseks ja kõrgeima nõutava määramistasandi saavutamiseks võetud meetmetest.
Aircraft operators may, pursuant to Article 3e(1) of Directive 2003/87/EC, apply for an allocation of emission allowances free of charge, in respect of activities listed in Annex I to that Directive, based on verified tonne-kilometre data.
Õhusõiduki käitajad võivad direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 1 kohaselt taotleda saastekvootide tasuta eraldamist kõnealuse direktiivi I lisas loetletud tegevustele, tuginedes kontrollitud tonnkilomeetriandmetele.
However, in the light of the principle of proportionality, where an aircraft operator is objectively unable to provide verified tonne-kilometre data by the relevant deadline because of serious and unforeseeable circumstances outside of its control, that aircraft operator should be able to submit the best tonne-kilometre data available, provided the necessary safeguards are in place.
Kui õhusõiduki käitaja ei ole objektiivselt suuteline esitama kontrollitud tonnkilomeetriandmeid asjakohaseks tähtpäevaks tõsiste ja ettenägematute asjaolude tõttu, mida ta ei saa mõjutada, siis peaks proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes olema õhusõiduki käitajal võimalik esitada parimad saada olevad tonnkilomeetriandmed, kui rakendatakse vajalikke turvameetmeid.
The use of information technology, including requirements for data exchange formats and the use of automated systems, should be promoted and the Member States should be therefore allowed to require the economic operators to use such systems.
Edendada tuleks infotehnoloogia kasutamist, sealhulgas andmevahetusvormingute ja automaatsete süsteemide kasutamise nõudeid, ning liikmesriikidel peaks seega olema lubatud nõuda ettevõtjatelt kõnealuste süsteemide kasutamist.
The Member States should be also allowed to elaborate electronic templates and file format specifications which should, however, conform to minimum standards published by the Commission.
Liikmesriikidel peaks olema samuti lubatud välja töötada elektroonilisi vorme või failivormingu spetsifikatsioone, mis peaksid siiski vastama komisjoni avaldatud miinimumstandarditele.
Decision 2007/589/EC should be repealed.
Otsus 2007/589/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks.
However, the effects of its provisions should be maintained for the monitoring, reporting and verification of the emissions and activity data occurring during the first and second trading periods of the Union’s greenhouse gas emission allowance trading scheme.
Otsuse sätete mõju tuleks siiski säilitada Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi esimesel ja teisel kauplemisperioodil toimuvaks heitkoguste ja tegevusandmete seireks, aruandluseks ja tõendamiseks.
Member States should be provided sufficient time to adopt the necessary measures and establish the appropriate national institutional framework to ensure the effective application of this Regulation.
Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega vajalike meetmete võtmiseks ning asjakohase riikliku institutsionaalse raamistiku loomiseks, millega tagatakse käesoleva määruse tulemuslik rakendamine.
This Regulation should therefore apply from the date of the beginning of the third trading period.
Käesolev määrus peaks seega hakkama kehtima kolmanda kauplemisperioodi alguskuupäevast alates.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Climate Change Committee,
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komisjoni arvamusega,
SECTION 1
JAOTIS 1
This Regulation lays down rules for the monitoring and reporting of greenhouse gas emissions and activity data pursuant to Directive 2003/87/EC in the trading period of the Union emissions trading scheme commencing on 1 January 2013 and subsequent trading periods.
Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiiviga 2003/87/EÜ kooskõlas kasvuhoonegaaside saastekvootide ja tegevusandmete seire ja aruandlus liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi kauplemisperioodile, mis algab 1. jaanuaril 2013. aastal, ja järgnevatele kauplemisperioodidele.
This Regulation shall apply to the monitoring and reporting of greenhouse gas emissions specified in relation to the activities listed in Annex I to Directive 2003/87/EC and activity data from stationary installations, from aviation activities and to the monitoring and reporting of tonne-kilometre data from aviation activities.
Käesolevat määrust kohaldatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste seirele ja aruandlusele seoses direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladega ning paiksete käitiste tegevusandmete ja lennundustegevuse andmetega ning lennundustegevuse tonnkilomeetriandmete seirele ja aruandlusele.
It shall apply to emissions and activity data occurring from 1 January 2013.
Seda kohaldatakse heitkogustele ja tegevusandmetele, mis on kogutud alates 1. jaanuarist 2013.
‘activity data’ means the data on the amount of fuels or materials consumed or produced by a process as relevant for the calculation-based monitoring methodology, expressed in terajoules, mass in tonnes, or for gases as volume in normal cubic metres, as appropriate;
„tegevusandmed” andmed protsessi käigus tarbitud või toodetud kütuste või materjalide selle koguse kohta, mida läheb vaja arvutuspõhistes seiremeetodites, väljendatud vastavalt kas teradžaulides, massi puhul tonnides või gaaside puhul mahuna tavalistes kuupmeetrites;
‘trading period’ means an eight-year period referred to in Article 13(1) of Directive 2003/87/EC;
„kauplemisperiood” direktiivi 2003/87/EÜ artikli 13 lõikes 1 viidatud kaheksa-aastane periood;
‘tonne-kilometre’ means a tonne of payload carried a distance of one kilometre;
„tonnkilomeeter” üks tonn nimikoormust, mis on veetud ühe kilomeetri kaugusele;
‘source stream’ means any of the following:
„lähtevoog” üks järgmistest:
a specific fuel type, raw material or product giving rise to emissions of relevant greenhouse gases at one or more emission sources as a result of its consumption or production;
teatud liiki kütus, tooraine või toode, mille tarbimise või tootmise tagajärjel suureneb vastavate kasvuhoonegaaside heide ühest või mitmest allikast;
a specific fuel type, raw material or product containing carbon and included in the calculation of greenhouse gas emissions using a mass balance methodology;
teatud liiki süsinikku sisaldav kütus, tooraine või toode, mida arvestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamisel massibilansi meetodil;
‘emission source’ means a separately identifiable part of an installation or a process within an installation, from which relevant greenhouse gases are emitted or, for aviation activities, an individual aircraft;
„heiteallikas” käitise eraldi kindlaks määratav osa või käitise protsess, millest eraldub vastavaid kasvuhoonegaase, või lennutegevuste puhul üks õhusõiduk;
‘uncertainty’ means a parameter, associated with the result of the determination of a quantity, that characterises the dispersion of the values that could reasonably be attributed to the particular quantity, including the effects of systematic as well as of random factors, expressed in per cent, and describes a confidence interval around the mean value comprising 95 % of inferred values taking into account any asymmetry of the distribution of values;
„mõõtemääramatus” parameeter, mis on seoses sellise koguse määramistulemusega, mis iseloomustab teatud kogusele mõistlikult omistatavate väärtuste dispersiooni, kaasa arvatud nii juhuslike kui süstemaatiliste tegurite mõju, ja mida väljendatakse protsentides ning mis kajastab keskmise ümbruses olevat usaldusvahemikku ja mis hõlmab 95 % saadud väärtustest, kusjuures võetakse arvesse asümmeetrilist väärtuste jaotust;
‘calculation factors’ means net calorific value, emission factor, preliminary emission factor, oxidation factor, conversion factor, carbon content or biomass fraction;
„arvutustegurid” alumine kütteväärtus, heitekoefitsient, esmane heitekoefitsient, oksüdatsioonikoefitsient, teisendustegur, süsinikusisaldus või biomassiosa;
‘tier’ means a set requirement used for determining activity data, calculation factors, annual emission and annual average hourly emission, as well as for payload;
„määramistasand” nõue tegevusandmete, arvutustegurite, aastaheite ja aasta keskmise tunniheite ning nimikoormuse kindlaksmääramiseks;
‘inherent risk’ means the susceptibility of a parameter in the annual emissions report or tonne-kilometre data report to misstatements that could be material, individually or when aggregated with other misstatements, before taking into consideration the effect of any related control activities;
„omarisk” parameetri tundlikkus aastaheite või tonnkilomeetri andmete aruandes sisalduvate oluliste väärkajastamiste suhtes üksikult või koos teiste väärkajastamistega, enne seotud kontrollitegevuste mõju arvesse võtmist;