natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is necessary to generate more data on the presence of these ergot alkaloids, not only in unground cereals but also in cereal products and compound feed and food and to obtain reliable data on the ergot alkaloid pattern in feed and food and to relate the presence of ergot alkaloids to the amount of sclerotia present.
On vaja rohkem andmeid tungalteraalkaloidide esinemise kohta nii jahvatamata teraviljas kui ka teraviljatoodetes ning sööda- ja toidusegudes, saada usaldusväärseid andmeid tungalteraalkaloidide esinemissageduse kohta söödas ja toidus ning leida seos tungalteraalkaloidide esinemise ja sklerootsiumide koguse vahel.
It is appropriate to focus this monitoring on the six predominantly present ergot alkaloids, i.e. ergometrine, ergotamine, ergosine, ergocristine, ergocryptine and ergocornine and their related -inines,
Selle seire puhul on asjakohane keskenduda kuuele kõige sagedamini esinevale alkaloidile, st ergometriinile, ergotamiinile, ergosiinile, ergokristiinile, ergokrüptiinile ja ergokorniinile ning nendega seotud -iniinidele,
Member States should perform with the active involvement of the feed and food business operators monitoring on the presence of ergot alkaloids in cereals and cereal products intended for human consumption or intended for animal feeding, in pasture/forage grasses for animal feeding and in compound feed and food.
Liikmesriigid peaksid tihedas koostöös sööda- ja toiduettevõtjatega teostama seiret tungalteraalkaloidide esinemise üle inimtoiduks või loomasöödaks ettenähtud teraviljades ja teraviljatoodetes, loomasöödaks ettenähtud kõrrelistes ning sööda- ja toidusegudes.
Member States should analyse the samples for at least the following ergot alkaloids:
Liikmesriigid peaksid analüüsima vähemalt järgmiste tungalteraalkaloidide proove:
ergocristine/ergocristinine,
ergokristiin/ergokristiniin;
ergotamine/ergotaminine,
ergotamiin/ergotaminiin;
ergocryptine/ergocryptinine,
ergokrüptiin/ergokrüptiniin;
ergometrine/ergometrinine,
ergometriin/ergometriniin;
ergosine/ergosinine,
ergosiin/ergosiniin;
ergocornine/ergocorninine.
ergokorniin/ergokorniniin.
Member States should determine, whenever possible, simultaneously the sclerotia content in the sample in order to be able to improve the knowledge on the relation between the content of sclerotia and the level of individual ergot alkaloids.
Liikmesriigid peaksid võimaluse korral samal ajal kindlaks määrama proovi sklerootsiumisisalduse, et parandada oma teadmisi selle kohta, milline seos on sklerootsiumisisalduse ja üksikute tungalteraalkaloidide vahel.
The analytical results should be provided on a regular basis to EFSA for compilation into a database.
Analüüsitulemused tuleks korrapäraselt edastada EFSA-le andmebaasi koostamiseks.
Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ergot as undesirable substance in animal feed, EFSA Journal (2005)225, 1-27. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej225_ergot_en1.pdf
Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ergot as undesirable substance in animal feed, The EFSA Journal (2005)225, 1 – 27. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej225_ergot_en1.pdf
on access to and preservation of scientific information
teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta
The Communication from the Commission Europe 2020 [1] puts forward the development of an economy based on knowledge and innovation as a priority.
Komisjoni teatises „Euroopa 2020” [1] nimetatakse prioriteedina teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse loomist.
The targets set by the Europe 2020 strategy are given in more detail in particular in the Flagship Initiatives ‘Digital Agenda for Europe’ [2] and ‘Innovation Union’ [3].
Strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärgid on esitatud üksikasjalikumalt eelkõige juhtalgatustes „Digitaalarengu tegevuskava” [2] ning „Innovatiivne liit” [3].
Among the actions to be taken under the ‘Digital Agenda’, publicly funded research should be widely disseminated through open access publication of scientific data and papers.
Digitaalarengu tegevuskava kohaselt võetavate meetmete raames tuleks riiklikult rahastatava teadustegevuse tulemusi avalikkusele kättesaadavate teadusandmete ja -artiklite kaudu laialt levitada.
The ‘Innovation Union’ initiative calls for a European Research Area (ERA) framework to be set up to help remove obstacles to mobility and cross-border cooperation.
Juhtalgatuses „Innovatiivne liit” kutsutakse üles looma Euroopa teadusruumi raamistik, et kõrvaldada liikuvust ja piiriülest koostööd pärssivad takistused.
It states that open access to publications and data from publicly funded research should be promoted and access to publications made the general principle for projects funded by the EU research Framework Programmes.
Selles sätestatakse, et tuleks toetada avatud juurdepääsu riiklikult rahastatavate teadusuuringute tulemustele ning muuta avatud juurdepääs väljaannetele üldpõhimõtteks selliste projektide puhul, mida rahastatakse ELi teadusuuringute raamprogrammide vahenditest.
On 14 February 2007, the Commission adopted a Communication on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation [4], accompanied by a staff working paper.
14. veebruaril 2007 võttis komisjon vastu teatise teadusinfo kohta digitaalajastul: juurdepääs, levitamine ja säilitamine, [4] millele on lisatud komisjoni talituste töödokument.
This provided an overview of the state of play in Europe regarding scientific publishing and the preservation of research results, examining relevant organisational, legal, technical and financial issues.
Selles on antud ülevaade üldisest olukorrast Euroopas seoses teadusväljaannete ja uurimistulemuste säilitamisega ja käsitletud asjaomaseid organisatsioonilisi, õiguslikke, tehnilisi ja finantsküsimusi.
The Communication was followed in November 2007 by Council Conclusions on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation.
Teatisele järgnesid 2007. aasta novembris nõukogu järeldused teadusinfo kohta digitaalajastul: juurdepääs, levitamine ja säilitamine.
The Conclusions invited the Commission to experiment with open access to scientific publications resulting from projects funded by EU research framework programmes and included a set of actions to be undertaken by the Member States.
Kõnealustes järeldustes kutsuti komisjoni üles katsetama avatud juurdepääsu teadusväljaannetele selliste projektide puhul, mida rahastatakse ELi teadusuuringute raamprogrammide vahenditest, ning esitati liikmesriikide võetavate meetmete kogum.
There have been advances in some of the areas dealt with in the Conclusions, but not all targets have been met and progress has been uneven among Member States.
Mõned järeldustes käsitletud valdkonnad on edasi arenenud, kuid kõik eesmärgid ei ole saavutatud ning edusammud on olnud liikmesriigiti ebaühtlased.
EU action is needed to make the most of Europe’s research potential.
Euroopa teaduspotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja ELi meedet.
Open access policies aim to provide readers with access to peer-reviewed scientific publications and research data free of charge as early as possible in the dissemination process, and enable the use and reuse of scientific research results.
Avatud juurdepääsu poliitika eesmärk on teha vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslikud väljaanded ja teadusandmed lugejatele levitamisprotsessi võimalikult varases etapis vabalt kättesaadavaks ning võimaldada teadusuuringute tulemusi taaskasutada.
Such policies should be implemented taking into account the challenge of intellectual property rights.
Sellist poliitikat tuleks rakendada intellektuaalomandi õiguste aspekte arvestades.
Policies on open access to scientific research results should apply to all research that receives public funds.
Teadusuuringute tulemustele avatud juurdepääsu käsitlevat poliitikat tuleks kohaldada kõigi riiklikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute suhtes.
Such policies are expected to improve conditions for conducting research by reducing duplication of efforts and by minimising the time spent searching for information and accessing it.
Selline poliitika peaks parandama teadusuuringute läbiviimise tingimusi, vähendades jõupingutuste kattumist ning kulutades teabe ja sellele juurdepääsu otsimiseks võimalikult vähe aega.
This will speed up scientific progress and make it easier to cooperate across and beyond the EU.
See kiirendaks teaduse arengut ning lihtsustaks koostööd ELis ja väljaspool seda.
Such policies will also respond to calls within the scientific community for greater access to scientific information.
Selline poliitika vastaks ka teadusringkondade üleskutsele parandada juurdepääsu teadusinfole.
Enabling societal actors to interact in the research cycle improves the quality, relevance, acceptability and sustainability of innovation outcomes by integrating society’s expectations, needs, interests and values.
Kui ühiskonnaliikmetel võimaldatakse uurimistsüklis üheskoos tegutseda, paraneb innovatsioonitulemuste kvaliteet, asjakohasus, aktsepteeritavus ja jätkusuutlikkus, lõimides nii ühiskonna ootusi, vajadusi, huve ja väärtusi.
Open access is a key feature of Member States’ policies for responsible research and innovation by making the results of research available to all and by facilitating societal engagement.
Avatud juurdepääs on liikmesriikide poliitika oluline aspekt seoses vastutustundlike teadusuuringute ja innovatsiooniga, sest seeläbi tehakse teadusuuringute tulemused kõigile kättesaadavaks ja lihtsustatakse ühiskonna osalust.
Businesses will also benefit from wider access to scientific research results.
Samuti saavad ettevõtjad kasu laiemast juurdepääsust teadusuuringute tulemustele.
Small and medium-sized enterprises in particular will improve their capacity to innovate.
Eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad parandavad oma innovatsioonisuutlikkust.
Policies on access to scientific information should therefore also facilitate access to scientific information for private companies.
Seepärast peaks teadusinfole juurdepääsu käsitlev poliitika lihtsustama ka teadusinfole juurdepääsu eraettevõtete jaoks.
The Internet has fundamentally changed the world of science and research.
Internet on teadusmaailma põhjalikult muutnud.
For instance, research communities have been experimenting with new ways to register, certify, disseminate and preserve scientific publications.
Näiteks teadusringkonnad on katsetanud uusi võimalusi, kuidas teadusväljaandeid registreerida, sertida, levitada ja säilitada.
Research and funding policies need to adapt to this new environment.
Teadusuuringuid ja rahastamispoliitikat tuleks selle uue keskkonnaga kohandada.
It should be recommended to Member States to adapt and develop their policies on open access to scientific publications.
Tuleks soovitada liikmesriikidel kohandada ja töötada välja teadusväljaannetele avatud juurdepääsu käsitlev poliitika.
Open access to scientific research data enhances data quality, reduces the need for duplication of research, speeds up scientific progress and helps to combat scientific fraud.
Avatud juurdepääs teaduslikele uurimisandmetele tõstab andmete kvaliteeti, vähendab teadusuuringute dubleerimist, kiirendab teaduse arengut ning aitab võidelda teaduspettusega.
In its final report ‘Riding the wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data’ [5] in October 2010, the High Level Expert Group on Scientific Data emphasised the critical importance of sharing and preserving reliable data produced during the scientific process.
Oma 2010. aasta oktoobri lõpparuandes „Riding the Wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data” [5] rõhutas kõrgetasemeline teadusandmete eksperdirühm, et teaduslikus protsessis saadud usaldusväärsete andmete jagamine ja säilitamine on äärmiselt tähtis.
Policy action on access to data is therefore urgent and should be recommended to Member States.
Seepärast on andmetele juurdepääsu käsitlevad poliitikameetmed kiireloomulised ning liikmesriikidele tuleks soovitada neid võtta.
Preservation of scientific research results is in the public interest.
Teadusuuringute tulemuste säilitamine on avalikes huvides.
It has traditionally been under the responsibility of libraries, especially national legal deposit libraries.
Tavapäraselt on see olnud raamatukogude, eelkõige kohustusliku hoiustamisega tegelevate riiklike raamatukogude ülesanne.
The volume of research results generated is growing tremendously.
Saavutatud teadustulemuste maht suureneb tohutu kiirusega.
Mechanisms, infrastructures and software solutions should be in place to enable long-term preservation of research results in digital form.
Selleks et teadustulemusi saaks digitaalsel kujul pikaajaliselt säilitada, peaksid olema loodud vajalikud mehhanismid, taristud ja tarkvaralahendused.
Sustainable funding for preservation is crucial as curation costs for digitised content are still relatively high.
Oluline on rahastada säilitamist jätkusuutlikult, kuna digiteeritud sisuga seotud hoolduskulud on endiselt suhteliselt kõrged.
Given the importance of preservation for the future use of research results, the establishment or reinforcement of policies in this area should be recommended to Member States.
Võttes arvesse säilitamise tähtsust teadustulemuste kasutamisele tulevikus, tuleks liikmesriikidel soovitada töötada selles valdkonnas välja vastav poliitika või seda tõhustada.
Policies to be developed by Member States should be defined at national or sub-national level depending on the constitutional situation and the distribution of responsibilities for defining research policy.
Liikmesriikide väljatöötatav poliitika tuleks määratleda riiklikul või piirkondlikul tasemel sõltuvalt põhiseaduslikust olukorrast ja vastutusala jaotumisest teaduspoliitika määratlemisel.
Solid e-infrastructures underpinning the scientific information system will improve access to scientific information and the long-term preservation of it.
Teadusinfosüsteemi toetav ühtne e-taristu parandaks juurdepääsu teadusinfole ning selle pikaajalist säilitamist.
This can boost collaborative research.
Sellega saaks teadusalast koostööd parandada.
According to the Communication of the Commission ‘ICT infrastructures for e-Science’ [6], e-Infrastructures are understood to be ‘an environment where research resources (hardware, software and content) can be readily shared and accessed wherever this is necessary to promote better and more effective research’.
Vastavalt komisjoni teatisele e-teaduse IKT-infrastruktuuride kohta [6] on e-taristu „keskkond, kus teadusressursse (riistvara, tarkvara, sisu) saab hõlpsalt jagada ja neile saab kergelt ligi, kui see on paremaks ja tõhusamaks teadustööks vajalik”.
The further development of such infrastructures and their interconnection at European level should therefore be recommended.
Seepärast tuleks soovitada selliste taristute ning nende omavaheliste ühenduste edasiarendamist Euroopa tasandil.
The move towards open access is a worldwide endeavour, demonstrated by the ‘Revised strategy on UNESCO’s contribution to the promotion of open access to scientific information and research’ [7] and the ‘OECD Declaration on Access to Research Data from Public Funding’ [8].
Püüdlusi avatud juurdepääsu suunas tehakse kogu maailmas, mida tõendavad läbivaadatud strateegia UNESCO panuse kohta teadusinfole ja teadusuuringutele avatud juurdepääsu edendamiseks (Revised strategy on UNESCO’s contribution to the promotion of open access to scientific information and research) [7] ning OECD deklaratsioon riiklikult rahastatavate teadusuuringute andmetele juurdepääsu kohta (OECD Declaration on Access to Research Data from Public Funding) [8].
Member States should be part of this global endeavour and should set an example by enhancing an open, collaborative research environment based on reciprocity.
Liikmesriigid peaksid andma oma osa selles üleilmses püüdluses ning näitama eeskuju, parandades teaduskeskkonda avatud juurdepääsu ja vastastikuse koostöö kaudu.
Given the transitional state of the publishing sector, stakeholders need to come together to accompany the transition process and look for sustainable solutions for the scientific publishing process.
Võttes arvesse kirjastussektori üleminekuetappi, peavad sidusrühmad ühiselt toetama üleminekuprotsessi ning otsima jätkusuutlikke lahendusi teadusinfo avaldamiseks.
On 12 December 2011 the Commission adopted a package consisting of a Communication on open data, a proposal for a Directive amending Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on reuse of public sector information [9] and new Commission rules on the documents it holds.
12. detsembril 2011 võttis komisjon vastu paketi, mis hõlmas avatud andmeid käsitlevat teatist, direktiivi ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) [9] muutmiseks ning uusi komisjoni eeskirju tema valduses olevate dokumentide kohta.
The package presented the Commission’s strategy on open data in a single coherent framework, encompassing actions including this Recommendation.
Selles paketis on esitatud avatud andmeid käsitlev komisjoni strateegia ühtses sidusas raamistikus meetmetega, mille hulka kuulub ka käesolev soovitus.
This Recommendation is accompanied by a Communication in which the Commission defines its policy and vision on open access to research results.
Käesolevale soovitusele on lisatud teatis, milles komisjon määrab kindlaks oma poliitika ja nägemuse seoses avatud juurdepääsuga teadusuuringute tulemustele.
It outlines the actions the Commission will take as a body providing funding for scientific research from the Union budget.
Selles esitatakse meetmed, mida komisjon võtab rahastajana, toetades teadusuuringuid liidu eelarvest.
Together with this Recommendation and the accompanying Communication the Commission is adopting a Communication on ‘A reinforced European Research Area partnership for excellence and growth’ in which it sets out the key priorities for completing the European Research Area, one of which is the optimal circulation, access to and transfer of scientific knowledge,
Koos käesoleva soovitusega ning lisatud teatisega võtab komisjon vastu teatise „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks”, milles on kindlaks määratud Euroopa teadusruumi valmimisega seotud peamised prioriteedid; üheks nendest on teaduslike teadmiste optimaalne liikumine, neile juurdepääs ja nende siire,
Open access to scientific publications
Avatud juurdepääs teadusväljaannetele
Define clear policies for the dissemination of and open access to scientific publications resulting from publicly funded research.
Määrata kindlaks selge poliitika riiklikult rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannete levitamise ja kättesaadavuse kohta.
These policies should provide for:
Kõnealuse poliitikaga tuleks ette näha:
concrete objectives and indicators to measure progress,
konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;
implementation plans, including the allocation of responsibilities,
rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus;
associated financial planning.
sellega seonduv finantsplaneerimine.
Ensure that, as a result of these policies:
Tagada, et kõnealuse poliitika tulemusel:
there should be open access to publications resulting from publicly funded research as soon as possible, preferably immediately and in any case no later than 6 months after the date of publication, and 12 months for social sciences and humanities,
oleks avatud juurdepääs riiklikult rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannetele niipea kui võimalik; eelistatavalt kohe ning mitte hiljem kui kuus kuud pärast avaldamise kuupäeva (12 kuud sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul);
licensing systems contribute to open access to scientific publications resulting from publicly-funded research in a balanced way, in accordance with and without prejudice to the applicable copyright legislation, and encourage researchers to retain their copyright while granting licences to publishers,
aitaks litsentsimissüsteem tasakaalustatud moel kaasa avatud juurdepääsule riiklikult rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannetele kooskõlas kehtivate autoriõigust käsitlevate õigusaktidega ning ilma neid piiramata; samuti soodustaks see teadlasi säilitama autoriõigust ning andma kirjastajatele litsentse;
the academic career system supports and rewards researchers who participate in a culture of sharing the results of their research, in particular by ensuring open access to their publications and by developing, encouraging and using new, alternative models of career assessment, metrics and indicators,
toetaks ja tunnustaks akadeemilise karjääri süsteem teadlasi, kes osalevad oma uurimistulemuste vahetuses, eelkõige avatud juurdepääsu kaudu oma väljaannetele ning töötades välja, soodustades ja kasutades uusi, alternatiivseid karjääri hindamise mudeleid, parameetreid ja näitajaid;
transparency is improved, in particular by informing the public about agreements between public institutions or groups of public institutions and publishers for the supply of scientific information.
suureneks läbipaistvus, eelkõige seeläbi, et avalikkust teavitatakse avaliku sektori asutuste või selliste asutuste gruppide ning kirjastajate vahelistest lepingutest teadusinfoga varustamise kohta.
This should include agreements covering the so-called ‘big deals’, i.e. bundles of print and electronic journal subscriptions offered at discounted price,
See peaks hõlmama suuremate pakettide lepinguid, st mitme ajakirja ja e-väljaande tellimine soodushinnaga;
small and medium-sized enterprises and unaffiliated researchers have the widest and cheapest possible access to scientific publications of the results of research that receives public funding.
väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ning sõltumatutel teadlastel on võimalikult lai ja odav juurdepääs riiklikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute tulemusi kajastavatele teadusväljaannetele.
Ensure that research funding institutions responsible for managing public research funding and academic institutions receiving public funding implement the policies by:
Tagada, et teadusuuringute riikliku rahastamise haldamise eest vastutavad rahastamisasutused ning riiklikku toetust saavad teadusasutused rakendavad poliitikat järgmiselt:
defining institutional policies for the dissemination of and open access to scientific publications; establishing implementation plans at the level of those funding institutions,
määravad kindlaks teadusväljaannete levitamise ja nendele avatud juurdepääsu poliitika rahastamisasutuses ja koostavad selleks rahastamisasutuse tasandi rakenduskava;
making the necessary funding available for dissemination (including open access), allowing for different channels, including digital e-infrastructures where appropriate, as well as new and experimental methods of scholarly communication,
eraldavad vajalikud rahalised vahendid teadusinfo levitamiseks (sealhulgas avatud juurdepääs) ja võimaldavad teadlastel kasutada selleks eri kanaleid, sealhulgas võimaluse korral digitaalseid e-taristuid, samuti akadeemilise teabevahetuse uusi ja eksperimentaalseid meetodeid;
adjusting the recruitment and career evaluation system for researchers and the evaluation system for awarding research grants to researchers so that those who participate in the culture of sharing results of their research are rewarded.
kohandavad teadlaste värbamis- ja karjäärihindamissüsteemi ning teadlastele antavaid uurimisstipendiume selliselt, et stipendiumid antakse teadlastele, kes osalevad oma teadusuuringute tulemustega seotud teabevahetuses.
Improved systems should take into account research results made available through open access and develop, encourage and use new, alternative models of career assessment, metrics and indicators,
Täiendatud süsteemi puhul tuleks võtta arvesse avatud juurdepääsu kaudu kättesaadavaid teadusuuringute tulemusi ning töötada välja, soodustada ja kasutada uusi ja alternatiivseid karjääri hindamise mudeleid, parameetreid ja näitajaid;