natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Designating the taxable person to whom the goods are supplied as liable for the VAT instead of the supplier would be a temporary emergency measure that would put an end to this form of evasion.
Tarnija asemel tarnete saaja käibemaksukohustuslaseks määramine on ajutine erakorraline meede, mis võimaldab teha kõnealusele pettuseliigile lõpu.
Application of that special measure for 2 years should give Romania time to introduce in the agricultural sector definitive measures compatible with Directive 2006/112/EC that would prevent and combat this form of evasion.
Osutatud erimeetme kohaldamine kahe aasta jooksul peaks andma Rumeeniale piisavalt aega, et võtta põllumajandussektoris lõplikud meetmed, mis on kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ ja millega on võimalik kõnealust liiki maksupettusi ära hoida ja nende vastu võidelda.
To prevent the fraudulent activity being transferred to the processing stage of food or industrial goods, or to other products, Romania should introduce at the same time appropriate declaration and control measures and notify the Commission thereof.
Selleks et vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist etappi, kus toorainest valmistatakse tööstustooteid või toiduaineid, või muudele toodetele, peaks Rumeenia võtma samal ajal asjakohased meetmed deklareerimis- ja kontrollivaldkonnas ning teavitama nendest komisjoni.
To ensure that the special measure applies only to unprocessed agricultural products and that the taxable persons concerned do not incur disproportionate administrative costs or run any risk as to legal certainty, the goods covered by the special measure should be determined by using the combined nomenclature laid down in Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff [2].
Selleks et kõnealust erimeedet kohaldataks üksnes töötlemata põllumajandustoodete suhtes ning selleks et vältida ebaproportsionaalseid halduskulusid või õiguskindlusega seonduvaid ohtusid asjaomastele maksukohustuslastele, tuleks kõnealuse erimeetmega hõlmatud toodete kindlaksmääramiseks kasutada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) [2] sätestatud kombineeritud nomenklatuuri.
The special measure is justified and proportionate to the objectives pursued.
Kõnealune erimeede on põhjendatud ja vastavuses taotletavate eesmärkidega.
It is of fixed duration and concerns only a number of clearly designated products that are not normally used in the unaltered state for final consumption and have been the subject of tax evasion activities that have caused a substantial loss of VAT revenue.
Erimeede on piiratud kestusega ja hõlmab üksnes teatavaid täpselt kindlaksmääratud tooteid, mida ei kasutata enamasti töötlemata kujul lõpptarbimiseks ja mille puhul on maksudest kõrvale hoitud, tuues sellega kaasa märkimisväärsed kaod käibemaksutuludes.
Given the scale of this lost tax revenue, the measure should be adopted as soon as possible.
Võttes arvesse osutatud käibemaksutulude kadude ulatust, tuleks kõnealune meede viivitamata vastu võtta.
The special measure will not affect the overall amount of VAT revenue of Romania collected at the stage of final consumption and will have no adverse impact on the Union’s own resources accruing from VAT,
Nimetatud erimeede ei muuda lõpptarbimisjärgus kogutava Rumeenia käibemaksu kogusummat ja sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele,
By way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC, Romania is hereby authorised to designate as the person liable to pay VAT the taxable recipient of supplies of the following goods, as set out in the combined nomenclature established by Regulation (EEC) No 2658/87:
Erandiga direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Rumeeniale luba määrata käibemaksukohustuslaseks järgmiste määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuris loetletud toodete tarnete saaja:
Product
Toote liik
Common wheat, seed
Pehme nisu seemneks
Other spelt and common wheat, not for sowing
Muu speltanisu ja pehme nisu, v.a seemneks
The authorisation provided for in Article 1 is subject to Romania’s introducing declaration obligations and appropriate and effective control measures with respect to taxable persons who supply the goods to which that authorisation applies.
Artikliga 1 ettenähtud luba antakse tingimusel, et Rumeenia kehtestab deklareerimiskohustused ning asjakohased ja tõhusad kontrollimeetmed käibemaksukohustuslastele, kes tarnivad kõnealuse loaga hõlmatud tooteid.
Romania shall notify the Commission of the introduction of the obligations and measures referred to in the first paragraph.
Rumeenia teavitab komisjoni esimeses lõigus osutatud kohustuste kehtestamisest ja meetmete võtmisest.
This Decision shall take effect on the date of its notification.
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval.
It shall apply from 1 June 2011 until 31 May 2013.
Käesolevat otsust kohaldatakse 1. juunist 2011 kuni 31. maini 2013.
on the State aid C 26/09 (ex N 289/09) which Latvia is planning to implement for the restructuring of AS Parex banka
riigiabi C 26/09 (ex N 289/09) kohta, mida Läti kavatseb anda AS Parex banka ümberkorraldamiseks
On 10 November 2008 Latvia notified to the Commission a package of measures in favour of AS Parex banka (hereinafter ‘Parex banka’), designed to support the stability of the financial system, which was approved on 24 November 2008 [2] (hereinafter ‘first rescue Decision’) based on Latvia’s commitment to submit a restructuring plan for Parex banka within 6 months.
10. novembril 2008 teatas Läti komisjonile AS Parex banka (edaspidi „Parex banka”) finantssüsteemi stabiilsuse toetamise meetmete paketist, mis kiideti heaks 24. novembril 2008 [2] (edaspidi „esimene päästmisotsus”), tuginedes Läti kohustusele esitada kuue kuu jooksul Parex banka ümberkorralduskava.
On 26 January 2009, Latvia informed the Commission about several changes to the public support measures to Parex banka.
jaanuaril 2009 teavitas Läti komisjoni Parex banka heaks võetud riiklike toetusmeetmete mitmest muudatusest.
Those changes were approved on 11 February 2009 [3] (hereinafter ‘second rescue Decision’).
Need muudatused kiideti heaks 11. veebruaril 2009 [3] (edaspidi „teine päästmisotsus”).
On 29 March 2009, Latvia notified to the Commission the need for further changes to the recapitalisation measure.
märtsil 2009 teatas Läti komisjonile, et rekapitaliseerimismeedet on vaja veelgi muuta.
Those changes were approved by Commission Decision of 11 May 2009 [4] (hereinafter ‘third rescue Decision’).
Need muudatused kiideti heaks komisjoni 11. mai 2009. aasta otsusega [4] (edaspidi „kolmas päästmisotsus”).
On 11 May 2009, Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
mail 2009 esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava.
On 5 June 2009 a request for information was sent to the Latvian authorities.
5. juunil 2009 saadeti Läti ametiasutustele teabenõue.
On 15 June 2009 a meeting was held between the Latvian authorities and the Commission.
15. juunil 2009 toimus Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine.
Latvia replied partially to that request for information by letter of 7 July 2009.
Läti vastas kõnealusele teabenõudele osaliselt 7. juuli 2009. aasta kirjaga.
By letter of 29 July 2009, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure under Article 108(2) TFEU [5] (hereinafter ‘opening Decision’) in respect of the restructuring aid measures.
29. juuli 2009. aasta kirjas teatas komisjon Lätile, et on otsustanud algatada ümberkorraldusabi meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse [5] (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).
The opening Decision was published in the Official Journal of the European Union of 6 October 2009 and interested parties were requested to submit their comments on the proposed restructuring aid measures within 1 month from the date of publication.
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. oktoobril 2009 ja huvitatud isikutel paluti esitada kavandatud ümberkorraldusabi meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva.
However, after the expiry of the prescribed period, the Commission received letters dated 15 June and 13 July 2010 from Valerijs Kargins and Viktors Krasovickis, the former majority shareholders of Parex banka (hereinafter ‘former majority shareholders’).
Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon siiski 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Valerijs Karginsilt ja Viktors Krasovickiselt, Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt (edaspidi „endised enamusaktsionärid”).
Furthermore, the Commission received letters from members of the Latvian parliament dated 22 June and 1 July 2010.
Lisaks sellele sai komisjon Läti parlamendi liikmetelt 22. juunil ja 1. juulil 2010 dateeritud kirja.
The revised restructuring plan was further updated on 22 September 2009 and additional information was provided.
septembril 2009 ajakohastati muudetud ümberkorralduskava veelgi ja esitati lisateavet.
Meetings were held between the Latvian authorities and the Commission on 11 and 17 September 2009.
Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 11. ja 17. septembril 2009.
In addition, Latvia provided further information and clarifications on 11 September, 6 and 26 October, 9 and 23 December 2009, 19 February and 2 March 2010.
Peale selle esitas Läti lisateavet ja selgitusi 11. septembril, 6. ja 26. oktoobril ning 9. ja 23. detsembril 2009 ning 19. veebruaril ja 2. märtsil 2010.
By letter of 31 March 2010 Latvia submitted a new version of Parex banka’s restructuring plan dated 31 March 2010, which was later complemented by submissions dated 14 May, 9, 12, 17 and 21 June 2010.
31. märtsi 2010. aasta kirjaga esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava uue, 31. märtsi 2010. aasta versiooni, mida täiendati 14. mail ning 9., 12., 17. ja 21. juunil.
The Commission requested further information on 10 May 2010.
Komisjon palus 10. mail 2010 lisateavet.
By letter of 2, 18 and 27 August and 2 September 2010 Latvia provided additional clarifications regarding the commitments to be undertaken.
Läti esitas 2., 18. ja 27. augusti ning 2. septembri 2010 aasta kirjas täiendavaid selgitusi võetavate kohustuste kohta.
On 3 September 2010, the Commission received a final list of commitments.
septembril 2010 sai komisjon kohustuste lõpliku loetelu.
On 2 September 2010, the Latvian authorities informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted in the English language.
septembril 2010 teavitasid Läti ametiasutused komisjoni, et nad on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles.
Parex banka was the second largest bank in Latvia with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion) as of 31 December 2008.
Parex banka oli Läti suuruselt teine pank, kelle varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2008. aasta seisuga 3,4 miljardit latti (4,9 miljardit eurot).
At the end of 2007, before the crisis, the bank had the largest share (18 %) of the country’s deposits market and the third largest share (12 %) of its lending market [6].
aasta lõpus, enne kriisi, kuulus pangale suurim osa (18 %) riigi hoiuseturust ja suuruselt kolmas osa (12 %) selle laenuturust [6].
Therefore, it was regarded as being of systemic importance for the financial system by the Latvian authorities.
Seepärast pidasid Läti ametiasutused teda finantssüsteemile süsteemselt tähtsaks.
Parex banka offered a wide range of banking products directly and through specialised subsidiaries, including lending, payment card services, leasing, asset management and securities brokerage.
Parex banka pakkus otse ja spetsialiseerunud tütarettevõtjate kaudu laia valikut pangatooteid, sealhulgas laene, maksekaarditeenuseid, liisingut, varahaldust ja väärtpaberivahendust.
In addition to its Latvian banking operations, Parex banka operated a banking subsidiary in Lithuania and Switzerland (AP Anlage & Privatbank AG) and branches in Estonia, Sweden and Germany, a pan-Baltic asset manager and several leasing companies operating in the Commonwealth of Independent States (hereinafter ‘CIS’).
Lisaks Lätis elluviidavale pangandustegevusele oli Parex bankal pangandusega tegelev tütarettevõtja Leedus ja Šveitsis (AP Anlage & Privatbank AG), filiaalid Eestis, Rootsis ja Saksamaal, Balti riikide ülene varahaldur ja mitu Sõltumatute Riikide Ühenduses (edaspidi „SRÜ”) tegutsevat liisinguettevõtjat.
Parex banka was founded in 1992 and was majority-owned by two individuals who prior to the State intervention held 84,83 % of the bank’s share capital.
Parex banka asutati 1992. aastal ja selle enamusomanikud olid kaks füüsilist isikut, kellele kuulus enne riigi sekkumist 84,83 % panga aktsiakapitalist.
As a result of the problems it faced, Parex banka was partially nationalised through the acquisition of the entire ownership of the former majority shareholders at a symbolic total purchase price of 2 LVL (approx. 3 EUR) [7].
Kogetud probleemide tõttu Parex banka osaliselt riigistati kogu endiste enamusaktsionäride osaluse omandamise teel sümboolse 2 lati (ligikaudu 3 euro) suuruse koguhinna eest [7].
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (hereinafter ‘EBRD’) concluded a share purchase agreement, whereby the EBRD would acquire 25 % of the share capital of Parex banka plus one share [8].
aasta aprillis sõlmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (edaspidi „EBRD”) aktsiate ostu-müügilepingu, mille alusel EBRD omandas 25 % Parex banka aktsiakapitalist pluss ühe aktsia [8].
Although Parex banka has historically been a profitable institution with a strong banking franchise in Latvia, the bank’s management chose an inadequate business strategy and made some high-risk decisions in the face of intense competition from more sophisticated subsidiaries of foreign banks.
Kuigi Parex banka oli varem kasumlik institutsioon, mis oli Lätis panganduse valdkonnas tugevalt esindatud, valis panga juhtkond ebasobiva äristrateegia ja tegi välispankade kogenumate tütarettevõtjate tekitatud tiheda konkurentsi tingimustes mõned riskantsed otsused.
In particular, Parex banka became increasingly involved in the CIS markets, relying excessively on large, short-term non-resident deposits.
Eelkõige laiendas Parex banka järjest enam oma tegevust SRÜ turgudel, tuginedes liigselt mitteresidentide suurtele lühiajalistele hoiustele.
The bank run reached a peak daily outflow of up to EUR 100 million and was not halted by the bank’s partial nationalisation.
Tipphetkel võeti pangast välja kuni 100 miljonit eurot päevas ja panga osaline riigistamine ei peatanud raha väljavõtmist.
It resulted in a fall in deposits of 36 % compared to the end of 2007, causing severe liquidity crisis.
Seetõttu vähenesid hoiused 2007. aasta lõpuga võrreldes 36 %, mis põhjustas tõsise likviidsuskriisi.
To prevent a further outflow of deposits, restrictions on withdrawals were imposed by the Latvian regulator, the Finance and Capital Markets Commission.
Hoiuste edasise väljavoolu ärahoidmiseks kehtestas Läti reguleeriv asutus, finants- ja kapitaliturgude komisjon, raha väljavõtmise piirangud.
The capital adequacy ratio (hereinafter ‘CAR’) of Parex banka on solo basis and at group level [9] was only 4,1 % and 3,1 % respectively.
Parex banka kapitali adekvaatsuse määr oli vaid 4,1 % ja kontserni tasandil [9] 3,1 %.
Therefore, Parex banka was no longer able to meet regulatory solvency requirements.
Seetõttu ei vastanud Parex banka enam ametlikele maksevõimelisuse nõuetele.
THE RESCUE MEASURES ALREADY APPROVED
JUBA HEAKSKIIDETUD PÄÄSTEMEETMED
Overall, the European Commission temporarily approved as rescue aid: (i) a liquidity facility up to LVL 1,5 billion; (ii) State guarantees covering existing syndicated loans in the amount of EUR 775 million and new loans issued to refinance a syndicated loan in the amount of EUR 275 million; and (iii) recapitalisation measures, allowing Parex banka to reach a CAR of 11 % during the rescue phase [10].
Üldiselt kiitis Euroopa Komisjon päästmisabina ajutiselt heaks: i) 1,5 miljardi lati suuruse likviidsustoetuse; ii) riigigarantiid olemasolevatele sündikaatlaenudele 775 miljoni euro ulatuses ja sündikaatlaenude refinantseerimiseks antud uutele laenudele 275 miljoni euro ulatuses ning iii) rekapitaliseerimismeetmed, mis võimaldavad Parex bankal saavutada päästmisetapis 11 % suuruse kapitali adekvaatsuse määra [10].
THE RESTRUCTURING PLANS
ÜMBERKORRALDUSKAVAD
THE INITIAL RESTRUCTURING PLAN
ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA
On 11 May 2009, Latvia submitted a restructuring plan for Parex banka as a follow-up to the first recapitalisation measures (hereinafter the ‘initial restructuring plan’), the contents of which were described in more detail in section 2.4 of the opening Decision.
mail 2009 esitas Läti esimeste rekapitaliseerimismeetmete järelmeetmena Parex banka ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”), mille sisu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse jaotises 2.4.
The plan contained a preliminary analysis of the business of Parex banka, the restructuring aid measures envisaged, its future business strategy and measures to restore viability.
Kava sisaldas Parex banka tegevuse eelanalüüsi, kavandatud ümberkorraldusabimeetmeid, panga edasist äristrateegiat ja elujõulisuse taastamise meetmeid.
The plan foresaw the implementation of a new strategy with Parex banka aiming to become a leading pan-Baltic bank.
Kavaga nähti ette uue strateegia rakendamine, mille kohaselt pidi Parex banka saama Balti riikide juhtivaks pangaks.
All ‘non-Baltic’ activities were considered as non-core.
Kogu väljaspool Balti riike toimuvat tegevust peeti mittepõhitegevuseks.
However, the plan excluded their possible sale in the short- to mid-term.
Kavas välistati siiski selle tegevuse müük lühikeses kuni keskpikas perspektiivis.
The envisaged business strategy included attractive rates and an aggressive marketing strategy to support the growth of Parex banka and regain the lost deposit base.
Kavandatud äristrateegia sisaldas soodsaid intressimäärasid ja agressiivset turundusstrateegiat, et toetada Parex banka kasvu ja võita tagasi kaotatud hoiusebaas.
The plan assumed that Parex banka would remain dependent on State liquidity measures even beyond the restructuring period.
Kavas eeldati, et Parex banka jääb riigi likviidsusmeetmetest sõltuma ka pärast ümberkorraldusperioodi.
THE REVISED RESTRUCTURING PLAN
MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA
The revised strategy for Parex banka was also based on building a strong Baltics operation across corporate, retail and wealth management business.
Parex banka muudetud strateegia põhines ka tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides nii ettevõtete panganduse, jaepanganduse kui ka varahalduse valdkonnas.
The revised plan foresaw that Parex banka would be able to repay all State liquidity measures by the end of the restructuring period.
Muudetud kavas prognoositi, et Parex banka suudab kõik riigi likviidsustoetused ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksta.
Unlike the initial restructuring plan, however, the revised plan included a decrease in Parex banka’s balance sheet through focusing on core segments.
Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast sisaldas muudetud kava aga Parex banka bilansimahu vähendamist põhitegevusaladele keskendumise kaudu.
In particular, it envisaged the shrinkage of Parex banka’s lending activity.
Eelkõige nähti sellega ette Parex banka laenutegevuse kärpimine.
Furthermore, the plan indicated the possibility to spin off non-core activities.
Lisaks sellele mainiti kavas mittepõhitegevuste eraldamise võimalust.
When Latvia later endorsed this strategic change, it was necessary to draw up a new corresponding version of the restructuring plan.
Kui Läti selle strateegilise muudatuse hiljem kinnitas, tuli koostada ümberkorralduskava uus asjakohane versioon.
THE FINAL RESTRUCTURING PLAN
LÕPLIK ÜMBERKORRALDUSKAVA
According to the final restructuring plan, the primary strategic objective is to return the bank to the private sector through its sale to a strategic investor providing a release of funding arrangements from the State while ensuring the long-term viability of the bank.
Lõpliku ümberkorralduskava kohaselt on peamine strateegiline eesmärk tuua pank tagasi erasektorisse, müües selle strateegilisele investorile, kes vabastab riigi rahastamiskohustusest ja tagab samal ajal panga pikaajalise elujõulisuse.
Latvia has already attracted the EBRD as a strong reputable external investor with sufficient financial resources and a long-term commitment (see recital 13).
Läti on juba meelitanud investeerima EBRD kui tugeva ja hea mainega välisinvestori, kellel on piisavalt rahalisi vahendeid ja kes on võtnud pikaajalise kohustuse (vt põhjendus 13).
The final restructuring plan assumes the split of Parex banka’s assets into a newly established bank named AS Citadele banka (hereinafter ‘Citadele banka’), so-called ‘good bank’, which will focus on the traditional banking operations, and a so-called ‘bad bank’ (Parex banka), […] [12].
Lõplik ümberkorralduskava eeldab Parex banka varade jaotust uueks pangaks nimega AS Citadele banka (edaspidi „Citadele banka”), s.o toimivaks pangaks, mis keskendub tavapärasele pangandustegevusele, ja n-ö rämpspangaks (Parex banka), […] [12].
Split of assets
Varade jaotus
In order to re-establish long-term viability, the core bank will be separated from non-core and non-performing assets.
Pikaajalise elujõulisuse taastamiseks eraldatakse põhipank mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast.
The proposed restructuring is based on a ‘good-out’ scenario based on the establishment of a bank with a resilient capital base under Latvian regulatory oversight and with a Baltics focus.
Kavandatud ümberkorraldamine põhineb „toimiva osa eraldamise” stsenaariumil, mille järgi luuakse Läti regulatiivse järelevalve all paindliku kapitalibaasiga pank, mis keskendub Balti riikidele.
All core assets and some non-core assets (in particular CIS performing loans) are transferred out of Parex banka into the newly established bank.
Kogu põhivara ja osa mittepõhivarast (eelkõige SRÜ teenindatavad laenud) kantakse Parex bankast üle uude panka.
The remaining non-core and non-performing assets (loans, securities and repossessed real estate) will remain with Parex banka, […].
Ülejäänud mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad (laenud, väärtpaberid ja äravõetud kinnisvara) jäävad Parex bankasse, […].
Table 1 illustrates the structures of Citadele banka and Parex banka after the split.
Tabelis 1 on kujutatud Citadele banka ja Parex banka struktuur pärast varade jagamist.
Shareholders structure after the split
Aktsionäride struktuur pärast varade jagamist
Minority shareholders
Vähemusaktsionärid
Latvia has already taken initial steps to implement the ‘good-out’ scenario.
Läti on juba astunud esialgseid samme „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi rakendamiseks.
In consequence, the following assets and liabilities will be transferred from Parex banka to Citadele banka:
Selle tulemusena kantakse Parex bankalt Citadele bankale üle järgmised varad ja kohustused:
Baltic performing loans (LVL [between 300 and 800] million),
Balti riikide teenindatavad laenud ([300–800] miljonit latti);
CIS performing loans (LVL [between 50 and 350] million),
SRÜ teenindatavad laenud ([50–350] miljonit latti);
Branches in Sweden and Germany,
filiaalid Rootsis ja Saksamaal;
Wealth management business-related deposits.
varahaldusega seotud hoiused.
The following assets and liabilities will remain in Parex banka:
Parex bankale jäävad järgmised varad ja kohustused:
Baltic non-performing loans (LVL [between 200 and 800] million) [14],
Balti riikide viivislaenud ([200–800] miljonit latti) [14];
Loans to legacy shareholders (LVL […] million),
laenud allesjäänud aktsionäridele ([…] miljonit latti);
CIS leasing subsidiaries,
liisinguga tegelevad tütarettevõtjad SRÜs;
CIS non-performing loans (LVL [between 50 and 350] million).
SRÜ viivislaenud ([50–350] miljonit latti).