natgillin/translations-raw huggingface dataset:
travel documents issued to third-country nationals;
kolmandate riikide kodanikele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to refugees under the United Nations Convention Relating to the Status of Refugees of 28 July 1951;
ÜRO 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni alusel pagulastele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to stateless persons under the United Nations Convention relating to the Status of Stateless Persons of 28 September 1954;
ÜRO 28. septembri 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni alusel kodakondsuseta isikutele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to persons who do not hold the nationality of any country and who reside in a Member State;
liikmesriigis elavatele ilma ühegi riigi kodakondsuseta isikutele antavad reisidokumendid;
travel documents issued by the United Kingdom to British citizens who are not nationals of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland for the purposes of Union law.
reisidokumendid, mida Ühendkuningriik annab Briti kodanikele, kes ei ole Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kodanikud liidu õiguse tähenduses.
Part III shall consist of travel documents issued by international organisations.
III osa koosneb rahvusvaheliste organisatsioonide väljaantavatest dokumentidest.
As a general rule, the listing of a given travel document applies to all series of that travel document that are still valid.
Teatava reisidokumendi nimekirja kandmisel hõlmatakse üldjuhul kõik seda liiki kehtivad reisidokumendid.
If a third country does not issue a particular type of travel document, this shall be indicated by entering 'not issued' in the list of travel documents.
Kui kolmas riik ei anna välja konkreetset liiki reisidokumenti, tehakse reisidokumentide nimekirja märge „ei anta välja”.
Notification of recognition or non-recognition of listed travel documents
Nimekirja kantud reisidokumentide tunnustamisest ja tunnustamata jätmisest teatamine
Within 3 months after the communication of the list of travel documents, Member States shall notify to the Commission their position on recognition or non-recognition of the listed travel documents.
Liikmesriik teatab komisjonile kolme kuu jooksul alates reisidokumentide nimekirja avaldamisest, milliseid reisidokumente ta tunnustab ja millised jätab tunnustamata.
If a Member State fails to notify its position within the period referred to in paragraph 1, the travel document concerned shall be deemed to be recognised until that Member State's notification of its non-recognition.
Kui liikmesriik ei teata oma seisukohast lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul, loetakse vastav reisidokument tunnustatuks, kuni selle liikmesriigi teateni nimetatud dokumendi mittetunnustamise kohta.
Within the framework of the committee referred to in Article 8(1), Member States shall exchange information on the grounds for the recognition or non-recognition of specific travel documents with a view to reaching a harmonised position.
Ühtse seisukoha kujundamiseks vahetavad liikmesriigid artikli 8 lõikes 1 nimetatud komitee raames teavet konkreetsete reisidokumentide tunnustamise ja tunnustamata jätmise põhjuste kohta.
Member States shall notify the Commission of all changes to previously indicated recognition or non-recognition of a given travel document.
Liikmesriik teatab komisjonile igast muutusest, mida tehakse seoses varasema otsusega konkreetse reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise kohta.
New travel documents issued
Uued väljaantavad reisidokumendid
Member States shall notify the Commission of new travel documents referred to in points (a) to (d) of Article 3(3).
Liikmesriik teatab komisjonile artikli 3 lõike 3 punktides a–d osutatud uutest reisidokumentidest.
Member States shall inform the Commission of new travel documents issued by third countries, Member States and international organisations referred to in Article 3(2), in point (e) of Article 3(3) and in Article 3(4).
Liikmesriik teatab komisjonile uutest reisidokumentidest, mida annavad välja kolmandad riigid, liikmesriigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kellele on osutatud artikli 3 lõikes 2, artikli 3 lõike 3 punktis e ja artikli 3 lõikes 4.
The Commission shall, in cooperation with the Member States, endeavour to collect specimens of new travel documents in order to share them.
Komisjon püüab koostöös liikmesriikidega koguda uute reisidokumentide näidiseid, et ta saaks neid jagada.
The Commission shall update the list of travel documents in accordance with the notifications and information received and shall request Member States to notify their position on recognition or non-recognition in accordance with Article 4.
Komisjon ajakohastab reisidokumentide nimekirja saadud teabe alusel ning palub liikmesriikidel teatada artiklis 4 osutatud otsustest, mida tehakse dokumentide tunnustamise ja nende tunnustamata jätmise kohta.
The updated list of travel documents shall be drawn up in accordance with the advisory procedure referred to in Article 8(2).
Ajakohastatud reisidokumentide nimekiri koostatakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
Information concerning known fantasy and camouflage passports
Fantaasiapasse ja fiktiivseid passe puudutav teave
The Commission shall also draw up and update a non-exhaustive list of known fantasy and camouflage passports on the basis of information received from the Member States.
Komisjon koostab liikmesriikidelt saadud teabe alusel mittetäieliku nimekirja fantaasiapassidest ja fiktiivsetest passidest ning ajakohastab seda.
Assessment of travel documents
Reisidokumentide hindamine
In order to assist the Member States in their technical assessment of travel documents, the Commission, assisted by experts of the Member States, may provide for a technical analysis of the travel documents, taking into account in particular the relevant International Civil Aviation Organization standards and recommendations.
Selleks, et abistada liikmesriike reisidokumentide tehnilisel hindamisel, võib komisjon liikmesriikide ekspertide abiga pakkuda selliste reisidokumentide tehnilist analüüsi, võttes eelkõige arvesse asjakohaseid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardeid ja soovitusi.
Where relevant, the conditions and procedures for issuing travel documents may also be analysed within this framework.
Vajaduse korral võib selle raames kontrollida ka reisidokumentide väljaandmise tingimusi ja meetmeid.
The results of the assessments referred to in paragraphs 1 and 2 shall be communicated to the Member States.
Lõigetes 1 ja 2 ette nähtud hindamise tulemused edastatakse liikmesriikidele.
The Commission shall be assisted by a committee (the Travel Document Committee).
Komisjoni abistab komitee (reisidokumendi komitee).
Where reference is made to this paragraph, Article 4 of Regulation (EU) No 182/2011 shall apply.
Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Publication of the lists
Nimekirja avaldamine
The Commission shall make the list of travel documents, including the notifications pursuant to Article 4, and the list referred to in Article 6, available to the Member States and the public via a constantly updated electronic publication.
Komisjon teeb reisidokumentide nimekirja, sealhulgas artikli 4 kohaselt esitatud teabe, ning artiklis 6 osutatud nimekirja liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks pidevalt ajakohastatava elektroonilise väljaande vahendusel.
Decisions SCH/Com-ex (98)56 and SCH/Com-ex (99)14 shall be repealed.
Otsused SCH/Com-ex (98)56 ja SCH/Com-ex (99)14 tunnistatakse kehtetuks.
This Decision shall apply with effect from the date of its entry into force, except for Article 10, which shall apply with effect from the date of the first publication by the Commission of the list of travel documents.
Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle jõustumise kuupäevast, välja arvatud artikkel 10, mida kohaldatakse alates kuupäevast, mil komisjon esmakordselt reisidokumentide nimekirja avaldab.
Position of the European Parliament of 6 July 2011 (not yet published in the Official Journal) and Decision of the Council of 23 September 2011.
Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu 23. septembri 2011. aasta otsus.
OJ L 239, 22.9.2000, p. 207.
EÜT L 239, 22.9.2000, lk 207.
OJ L 239, 22.9.2000, p. 298.
EÜT L 239, 22.9.2000, lk 298.
Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL,
establishing a European Union action for the European Heritage Label
Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 167(5), first indent, thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõike 5 esimest taanet,
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions [1],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [1],
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust.
In this respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States’ action to improve the knowledge and dissemination of the culture and history of the European peoples.
Seoses sellega toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamiseks ja levitamiseks.
A better understanding and appreciation, especially among young people, of their shared yet diverse heritage would help to strengthen the sense of belonging to the Union and reinforce intercultural dialogue.
Liitu kuulumise tunne tugevneks ja kultuuridevaheline dialoog paraneks, kui eelkõige noored mõistaksid oma ühist, ent samas mitmekesist kultuuripärandit paremini ja hindaksid seda kõrgemalt.
It is therefore important to promote greater access to cultural heritage and to enhance its European dimension.
Seepärast on oluline parandada juurdepääsu kultuuripärandile ja tugevdada selle Euroopa mõõdet.
The TFEU also establishes citizenship of the Union, which complements national citizenship of the respective Member States and is an important element in safeguarding and strengthening the process of European integration.
ELi toimimise lepinguga on sätestatud ka liidu kodakondsus, mis täiendab liikmesriikide kodakondsust ning on oluline element Euroopa integratsiooni kindlustamisel ja tugevdamisel.
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural and linguistic diversity, tolerance and solidarity.
Selleks et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks rohkem rõhutada ühiseid väärtusi ning ajalugu ja kultuuri, mis on võtmeelemendid kuulumisel vabadusel, demokraatial, inimõiguste austamisel, kultuurilisel ja keelelisel mitmekesisusel, tolerantsusel ja solidaarsusel rajanevasse ühiskonda.
An intergovernmental European Heritage Label initiative (‘intergovernmental initiative’) was launched on 28 April 2006 in Granada, Spain.
aprillil 2006. aastal käivitati Granadas, Hispaanias, Euroopa kultuuripärandi märgise valitsustevaheline algatus („valitsustevaheline algatus”).
On 20 November 2008, the Council adopted conclusions [3] aimed at transforming the intergovernmental initiative into a Union action (‘action’) by inviting the Commission to submit to it a proposal for the creation by the Union of a European Heritage Label (‘label’) and to specify the practical procedures for the implementation of the project.
20. novembril 2008. aastal võttis nõukogu vastu järeldused, [3] mille eesmärk on muuta valitsustevaheline algatus liidu meetmeks („meede”), kutsudes selleks komisjoni üles esitama nõukogule ettepanekut, mis käsitleb Euroopa kultuuripärandi märgise („märgis”) loomist liidu poolt, ja täpsustama projekti praktilise rakendamise korda.
The public consultation and the impact assessment carried out by the Commission confirmed the value of the intergovernmental initiative but indicated that it needed to be further developed to reach its full potential, and that the involvement of the Union could provide it with a clear added value and help it to take a qualitative step forward.
Komisjon korraldas avaliku konsulteerimise ja mõju hindamise, mille tulemused kinnitasid, et valitsustevaheline algatus on väärtuslik, kuid osutasid ka asjaolule, et meedet tuleb selle kogu potentsiaali ärakasutamiseks veel täiendada ning liidu kaasamine annaks sellele selge lisandväärtuse ja aitaks algatust kvaliteetsemaks muuta.
The label should benefit from the experience gained from the intergovernmental initiative.
Märgise puhul tuleks ära kasutada seni valitsustevahelise algatuse kaudu saadud kogemusi.
The label should seek added value and complementarity with regard to other initiatives such as the Unesco World Heritage List, the Unesco Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity and the Council of Europe’s European Cultural Routes.
Märgisega peaks püüdma saavutada lisandväärtust teiste algatustega, nagu Unesco maailmapärandi nimekiri, Unesco inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekiri ja Euroopa kultuuriradasid käsitlev Euroopa Nõukogu programm, ja neid täiendama.
Its added value should be based on the contribution made by the selected sites to European history and culture, including the building of the Union, on a clear educational dimension reaching out to citizens, especially young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Selle lisandväärtus peaks tulenema valitud kultuuriväärtuslike objektide panusest Euroopa ajalukku ja kultuuri, sealhulgas Euroopa Liidu ülesehitamisse, kodanikele, esmajoones noortele suunatud selgest kaasavast haridusmõõtmest ning kultuuriväärtuslike objektide vahelistest koostöövõrgustikest, mille eesmärk on jagada kogemusi ja parimaid tavasid.
The main focus of the action should be on the promotion of and access to the sites as well as on the quality of the information and activities offered, as opposed to the preservation of the sites, which should be guaranteed by existing protection regimes.
Meetmega tuleks peamiselt keskenduda kultuuriväärtuslike objektide tutvustamisele, neile juurdepääsu tagamisele ning nendest teavitamise ja nendega seotud pakutavate tegevuste kvaliteedile, mitte aga kultuuriväärtuslike objektide kaitsmisele, mis peaks olema tagatud olemasolevate kaitsemeetmetega.
In addition to strengthening European citizens’ sense of belonging to the Union and stimulating intercultural dialogue, the action could also contribute to enhancing the value and profile of cultural heritage, to increasing the role of heritage in the economic and sustainable development of regions, in particular through cultural tourism, to fostering synergies between cultural heritage and contemporary creation and creativity and, more generally, to promoting the democratic values and human rights that underpin European integration.
Lisaks Euroopa kodanike liitu kuulumise tunde tugevdamisele ja kultuuridevahelise dialoogi edendamisele võib meede kaasa aidata järgmisele: kultuuripärandi väärtustamisele ja esiletõstmisele, kultuuripärandi rolli suurendamisele piirkondade majanduslikus ja säästvas arengus, eelkõige kultuuriturismi kaudu, kultuuripärandi ning kaasaegse loomingu ja loovuse koostoime edendamisele ning üldisemalt demokraatlike väärtuste ja inimõiguste edendamisele, mis on Euroopa integratsiooni alustaladeks.
Those objectives are fully in line with the objectives set out in the Commission communication entitled ‘A European agenda for culture in a globalizing world’, which include the promotion of cultural diversity and intercultural dialogue as well as of culture as a catalyst for creativity.
Need eesmärgid on täielikult kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas” esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi ning ka kultuuri kui loovuse allika edendamist.
It is crucial that the label be awarded on the basis of common, clear and transparent criteria and procedures, including during the first two selection years when transitional provisions should apply.
On väga oluline, et märgise andmise aluseks oleksid ühtsed, selged ja läbipaistvad kriteeriumid ja menetlused, hõlmates kahte esimest valikuaastat, mille jooksul tuleks kohaldada üleminekusätteid.
The procedure for the selection of sites under the action should be carried out in two stages.
Meetmega hõlmatud kultuuriväärtuslike objektide valikumenetlus peaks koosnema kahest etapist.
Sites should initially be pre-selected at national level.
Kultuuriväärtuslike objektide eelvalik tuleks teha esmalt liikmesriigi tasandil.
Whenever relevant, Member States could involve local and regional authorities.
Vajaduse korral saaks liikmesriik kaasata kohalikud ja piirkondlikud asutused.
The selection should then take place at Union level.
Pärast seda peaks valik toimuma liidu tasandil.
Each site awarded the label should be monitored in order to ensure continued compliance with the criteria as laid down for the label.
Igale kultuuripärandi märgise saanud kultuuriväärtuslikule objektile tuleks kohaldada järelevalvet, et tagada jätkuv vastavus märgise suhtes kehtestatud kriteeriumidele.
In the course of the first evaluation of the action, the widening of its geographical scope should be examined.
Kui meedet esimest korda hinnatakse, tuleks uurida selle geograafilise mõõtme laiendamist.
Where there is a clear thematic link between several sites located in one Member State, the action should allow for joint applications.
Kui ühes liikmesriigis asuva mitme kultuuriväärtusliku objekti vahel esineb selge temaatiline seos, peaks meede võimaldama ühise taotluse esitamist.
Such joint applications should comprise a reasonable number of participating sites and demonstrate a European added value compared to individual applications in respect of the same sites.
Selline ühine taotlus peaks hõlmama mõistlikku arvu osalevaid kultuuriväärtuslikke objekte ning demonstreerima Euroopa lisandväärtust võrreldes samade kultuuriväärtuslike objektide kohta eraldi esitatavate taotlustega.
Similarly, by reason of the transnational dimension of certain sites, the action should allow for joint applications both in the case of sites which are located in different Member States but focus on one specific theme and in the case of a site located on the territory of at least two Member States.
Sarnaselt peaks meede võimaldama teatavate kultuuriväärtuslike objektide piiriülesest mõõtmest tulenevalt esitada ühiseid taotlusi nii kultuuriväärtuslike objektide puhul, mis asuvad erinevates liikmesriikides, kuid keskenduvad ühele konkreetsele teemale, kui ka nende puhul, mis asuvad korraga vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil.
In order to ensure uniform conditions for the implementation of this Decision and, in particular, the provisions concerning the designation of sites to be awarded the label, the withdrawal of the label and the formalisation of the renunciation of the label, implementing powers should be conferred on the Commission.
Selleks et tagada käesoleva otsuse rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige seoses selliste sätetega, millega määratakse märgise saavad kultuuriväärtuslikud objektid millega märgis tagasi võetakse ning millega vormistatakse märgisest loobumine, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
The administrative arrangements for the label should be light and flexible, in accordance with the principle of subsidiarity.
Märgise haldusmenetlused peaksid olema lihtsad ja paindlikud ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Since the objectives of this Decision cannot be sufficiently achieved by the Member States by reason of the need, in particular, for new common, clear and transparent criteria and procedures for the label, as well as for stronger coordination between the Member States, and can therefore be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, eelkõige vajaduse tõttu kehtestada märgisele uued ühtsed, selged ja läbipaistvad kriteeriumid ja menetlused ning parandada liikmesriikide vahelist koordineeritust, ning seetõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
A European Union action (‘action’) entitled ‘European Heritage Label’ (‘label’) is hereby established.
Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu meede („meede”) nimetusega „Euroopa kultuuripärandi märgis” („märgis”).
‘sites’ means monuments, natural, underwater, archaeological, industrial or urban sites, cultural landscapes, places of remembrance, cultural goods and objects and intangible heritage associated with a place, including contemporary heritage;
„kultuuriväärtuslikud objektid” – mälestised, looduslikud paigad, veealune pärand, arheoloogilised paigad, tööstuspärand ja linnaehituslikud paigad, kultuurmaastikud, mälestuspaigad, kultuuriväärtuslikud esemed ning teatava kohaga seotud vaimne kultuuripärand, sealhulgas kaasaegne kultuuripärand;
‘transnational site’ means:
„piiriülene kultuuriväärtuslik objekt” –
several sites, located in different Member States, which focus on one specific theme in order to submit a joint application; or
mitu eri liikmesriikides asuvat kultuuriväärtuslikku objekti, mis keskenduvad ühele konkreetsele teemale, võimaldades nende kohta esitada ühise taotluse, või
one site located on the territory of at least two Member States;
üks kultuuriväärtuslik objekt, mille geograafiline asupaik on vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil;
‘national thematic site’ means several sites, located in the same Member State, which focus on one specific theme in order to submit a joint application.
„riiklik temaatiline kultuuriväärtuslik objekt” – mitu samas liikmesriigis asuvat kultuuriväärtuslikku objekti, mis keskenduvad ühele konkreetsele teemale, võimaldades nende kohta esitada ühise taotluse.
The action shall contribute to the following general objectives:
Meede aitab saavutada järgmisi üldeesmärke:
strengthening European citizens’ sense of belonging to the Union, in particular that of young people, based on shared values and elements of European history and cultural heritage, as well as an appreciation of national and regional diversity;
tugevdada Euroopa kodanike, eelkõige noorte liitu kuulumise tunnet ühiste väärtuste ja ühise Euroopa ajaloo ning kultuuripärandi alusel ning suurendada lugupidamist riikliku ja piirkondliku mitmekesisuse vastu;
strengthening intercultural dialogue.
tõhustada kultuuridevahelist dialoogi.
In order to achieve the objectives set out in paragraph 1, the action shall seek to attain the following intermediate objectives:
Lõikes 1 esitatud eesmärkide saavutamiseks püütakse meetme abil saavutada järgmisi vahe-eesmärke:
stressing the symbolic value and raising the profile of sites which have played a significant role in the history and culture of Europe and/or the building of the Union;
rõhutada selliste kultuuriväärtuslike objektide sümboolset väärtust, millel on olnud tähtis roll Euroopa ajaloos ja kultuuris ja/või liidu ülesehitamises, ning tõsta neid kultuuriväärtuslikke objekte esile;