natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where such data are not available, a BOD(5 days)/COD ratio ≥ 0,5 is considered as indicative of rapid degradation.
Kui need andmed ei ole kättesaadavad, kasutatakse kiire lagunevuse näitajana biokeemilise hapnikutarbe (BHT) ja keemilise hapnikutarbe (KHT) suhet BHT (5 päeva) / KHT ≥ 0,5.
Thus, a substance which passes this screening test is considered likely to biodegrade “rapidly” in the aquatic environment, and is thus unlikely to be persistent.
Seega leitakse sõelkatse läbinud aine puhul, et see laguneb veekeskkonnas tõenäoliselt kiiresti ning ei ole eriti püsiv.
However, a fail in the screening test does not necessarily mean that the substance will not degrade rapidly in the environment.
Sõelkatse mitteläbimine aga ei tähenda tingimata seda, et aine keskkonnas kiiresti ei laguneks.
Other evidence of rapid degradation in the environment may therefore also be considered and are of particular importance where the substances are inhibitory to microbial activity at the concentration levels used in standard testing.
Seetõttu võib kaaluda ka muid tõendeid kiire lagunevuse kohta keskkonnas; need on eriti olulised siis, kui ained pärsivad standardkatsetes kasutatavate sisaldustasemete korral mikroobide aktiivsust.
Thus, a further classification criterion is included which allows the use of data to show that the substance did actually degrade biotically or abiotically in the aquatic environment by > 70 % in 28 days.
Seetõttu on kasutusele võetud täiendav klassifitseerimise kriteerium, mis võimaldab kasutada andmeid, mis tõestavad aine tegelikku biootilist või abiootilist lagunemist veekeskkonnas rohkem kui 70 % ulatuses 28 päeva jooksul.
Thus, if degradation is demonstrated under environmentally realistic conditions, then the criterion of “rapid degradability” is met.
Seega, kui on tõestatud lagunevus normaalsete keskkonnatingimuste korral, ongi täidetud „kiire lagunevuse” kriteerium.
Many degradation data are available in the form of degradation half-lives and these can be used in defining rapid degradation provided that ultimate biodegradation of the substance, i.e. full mineralisation, is achieved.
Paljud andmed lagunevuse kohta on esitatud lagunduvuse poolestusaegade kujul ning neid võib kasutada kiire lagunemise määramiseks juhul, kui on saavutatud aine täielik biolagunemine, st täielik mineraliseerumine.
Primary biodegradation does not normally suffice in the assessment of rapid degradability unless it can be demonstrated that the degradation products do not fulfil the criteria for classification as hazardous to the aquatic environment.
Kiire lagunevuse hindamiseks ei piisa tavaliselt üksnes esmase biolagunevuse andmetest, välja arvatud juhul, kui ei ole võimalik näidata, et lagunemissaadused ei vasta veekeskkonnale ohtlikuks klassifitseerimise kriteeriumidele.
The criteria used reflect the fact that environmental degradation may be biotic or abiotic.
Kasutatud kriteeriumid kajastavad tõsiasja, et keskkonnas toimuv lagunemine võib olla biootiline või abiootiline.
Hydrolysis can be considered if the hydrolysis products do not fulfil the criteria for classification as hazardous to the aquatic environment.
Võib kaaluda hüdrolüüsi, kui hüdrolüüsi saadused ei vasta veekeskkonnale ohtlikuks klassifitseerimise kriteeriumidele.
Substances are considered rapidly degradable in the environment if one of the following criteria holds true:
Aineid peetakse keskkonnas kiiresti lagunevaks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
if, in 28-day ready biodegradation studies, at least the following levels of degradation are achieved:
28-päevastes biolagunevuse uuringutes on saadud vähemalt järgmised lagunevustasemed:
tests based on dissolved organic carbon: 70 %;
lahustunud orgaanilisel süsinikul põhinevad katsed: 70 %;
tests based on oxygen depletion or carbon dioxide generation: 60 % of theoretical maximum.
hapnikutarbel või süsinikdioksiidi moodustumisel põhinevad katsed: 60 % teoreetiliselt võimalikust.
These levels of biodegradation must be achieved within 10 days of the start of degradation which point is taken as the time when 10 % of the substance has been degraded, unless the substance is identified as an UVCB or as a complex, multi-constituent substance with structurally similar constituents.
Need biolagunevuse tasemed tuleb saavutada kümne päeva jooksul pärast lagunemise algust; selleks algusmomendiks loetakse aega, kui 10 % ainest on lagunenud, välja arvatud juhul, kui aine on määratud tundmatu või muutuva koostisega, komplekssete reaktsioonisaaduste või bioloogilist päritolu materjalidena (UVCB) või keerulise, mitut koostisosa sisaldava ainena, mis on struktuurilt sarnaste koostisosadega.
In this case, and where there is sufficient justification, the 10-day window condition may be waived and the pass level applied at 28 days; or
Sellisel juhul ning piisavate põhjenduste olemasolul võib 10-päevase ajavahemiku tingimusest loobuda ja kasutada 28-päevast ajavahemikku või:
if, in those cases where only BOD and COD data are available, when the ratio of BOD5/COD is ≥ 0,5; or
juhtudel, kui on kättesaadavad üksnes andmed BHT ja KHT kohta, peab BHT5 ja KHT suhe olema ≥ 0,5, või
if other convincing scientific evidence is available to demonstrate that the substance can be degraded (biotically and/or abiotically) in the aquatic environment to a level > 70 % within a 28-day period.
kui on olemas muud veenvad teaduslikud tõendid selle kohta, et aine veekeskkonnas laguneb (biootiliselt ja/või abiootiliselt) tasemeni > 70 % 28-päevase ajavahemiku jooksul.
Inorganic compounds and metals
Anorgaanilised ühendid ja metallid
For inorganic compounds and metals, the concept of degradability as applied to organic compounds has limited or no meaning.
Anorgaaniliste ühendite ja metallide puhul on orgaaniliste ühendite suhtes kohaldatav lagunevuse mõiste piiratud või tähenduseta.
Rather, such substances may be transformed by normal environmental processes to either increase or decrease the bioavailability of the toxic species.
Pigem on tegemist sellega, et selliste ainete muundumise tõttu keskkonnas normaalselt toimuvate protsesside tagajärjel nende mürgiste osakeste biosaadavus kas suureneb või väheneb.
Equally the use of bioaccumulation data shall be treated with care.
Samuti tuleb olla ettevaatlik bioakumulatsiooni käsitlevate andmete kasutamisel.
Poorly soluble inorganic compounds and metals may be acutely or chronically toxic in the aquatic environment depending on the intrinsic toxicity of the bioavailable inorganic species and the rate and amount of this species which enter solution.
Halvasti lahustuvate anorgaaniliste ühendite ja metallide äge või krooniline mürgisus veekeskkonnas sõltub biosaadavate anorgaaniliste liikide mürgisusest ning lahusesse jõudvate liikide lahustumiskiirusest ja kogusest.
All evidence must be weighed in a classification decision.
Klassifitseerimisotsuse tegemisel tuleb kaaluda kõiki tõendeid.
This would be especially true for metals showing borderline results in the Transformation/Dissolution Protocol.
See kehtib eelkõige metallide kohta, mille muundamise/sulatamise protokoll sisaldab kaheldavaid tulemusi.
Classification criteria for mixtures
Segude klassifitseerimise kriteeriumid
The classification system for mixtures covers all classification categories which are used for substances, i.e. categories Acute 1 and Chronic 1 to 4.
Segude klassifitseerimise süsteem hõlmab kõiki ainete klassifitseerimise kategooriaid, st ägeda mürgisuse 1. kategooriat ja kroonilise mürgisuse 1.–4. kategooriat.
In order to make use of all available data for purposes of classifying the aquatic environmental hazards of the mixture, the following is applied where appropriate:
Kõigi olemasolevate andmete kasutamiseks segu klassifitseerimisel veekeskkonnale ohtlikkuse alusel lähtutakse võimaluse korral järgmisest:
The “relevant components” of a mixture are those which are classified “Acute 1”or “Chronic 1” and present in a concentration of 0,1 % (w/w) or greater, and those which are classified “Chronic 2”, “Chronic 3” or “Chronic 4” and present in a concentration of 1 % (w/w) or greater, unless there is a presumption (such as in the case of highly toxic components (see section 4.1.3.5.5.5)) that a component present in a lower concentration can still be relevant for classifying the mixture for aquatic environmental hazards.
segu „olulised koostisosad” on need, mis on klassifitseeritud ägeda mürgisuse 1. kategooriasse või kroonilise mürgisuse 1. kategooriasse ja mille sisaldus segus on 0,1 % (massist) või suurem, ning need, mis on klassifitseeritud kroonilise mürgisuse 2. kategooriasse, kroonilise mürgisuse 3. kategooriasse või kroonilise mürgisuse 4. kategooriasse ja mille sisaldus segus on 1 % (massist) või suurem, kui ei ole põhjust arvata, et koostisosa, mille sisaldus on väiksem, võib siiski olla oluline segu klassifitseerimisel veekeskkonnale ohtlikuks (näiteks kui on tegemist väga toksiliste komponentidega (vt punkt 4.1.3.5.5.5)).
Generally, for substances classified as “Acute 1” or “Chronic 1” the concentration to be taken into account is (0,1/M) %.
Üldiselt on ainete puhul, mis on klassifitseeritud ägeda mürgisuse 1. kategooriasse või kroonilise mürgisuse 1. kategooriasse, arvesse võetav sisaldus (0,1/M) %.
The approach for classification of aquatic environmental hazards is tiered, and is dependent upon the type of information available for the mixture itself and for its components.
Veekeskkonda ohustava mürgisuse klassifitseerimisel kasutatakse astmelist lähenemisviisi, kusjuures oluline on see, millist liiki teavet segu ja selle koostisosade kohta on olemas.
Figure 4.1.2 outlines the process to be followed.
Joonisel 4.1.2 on kirjeldatud protsessi, mida tuleks järgida.
Elements of the tiered approach include:
Astmeline lähenemisviis koosneb järgmistest elementidest:
classification based on tested mixtures,
klassifitseerimine katsetatud segude põhjal;
classification based on bridging principles,
klassifitseerimine seostamispõhimõtete kohaselt;
the use of “summation of classified components” and/or an “additivity formula”.
„klassifitseeritud koostisosade summeerimise” ja/või „summeeritavuse valemi” kasutamine.
Figure 4.1.2
Joonis 4.1.2
Tiered approach to classification of mixtures for acute and long-term aquatic environmental hazards
Astmeline lähenemisviis segude klassifitseerimiseks veekeskkonda ohustava ägeda ja pikaajalise toime alusel
Aquatic toxicity test data available on the mixture as a whole
Kättesaadavad katseandmed segu kui terviku mürgisuse kohta veekeskkonnale
CLASSIFY
KLASSIFITSEERIDA
for acute/long-term aquatic hazard (see 4.1.3.3)
äge/pikaajaline ohtlikkus veekeskkonnale (vt 4.1.3.3)
Sufficient data available on similar mixtures to estimate hazards
Ohu hindamiseks on piisavalt andmeid samalaadsete segude kohta
Apply bridging principles (see 4.1.3.4.)
Kohaldada sildamispõhimõtteid (vt 4.1.3.4)
for acute/long-term aquatic hazard
äge/pikaajaline ohtlikkus veekeskkonnale
Either aquatic toxicity or classification data available for all relevant components
Saadaval on veekeskkonda ohustava mürgisuse või klassifitseerimise andmed kõikide oluliste koostisosade kohta
Apply summation method (see 4.1.3.5.5) using:
Kohaldada summeerimise meetodit (vt 4.1.3.5.5), kasutades:
• Percentage of all components classified as ‘Chronic’
• kõikide „krooniliseks” klassifitseeritud koostisosade protsenti
• Percentage of components classified as ‘Acute’
• kõikide „ägedaks” klassifitseeritud koostisosade protsenti
• Percentage of components with acute or chronic toxicity data: apply additivity formulas (see 4.1.3.5.2) and convert the derived L(E)C50 or EqNOECm to the appropriate ‘Acute’ or ‘Chronic’ category
• kõikide koostisosade protsenti ägeda või kroonilise mürgisuse andmetega: kohaldada summeeritavuse valemeid (vt 4.1.3.5.2) ja konverteerida saadud L(E)C50 või EqNOECm asjakohaseks „ägeda” või „kroonilise” mürgisuse kategooriaks
Use available hazard data of known components
Kasutada saadaolevaid andmeid teadaolevate koostisosade ohtlikkuse kohta
Apply summation method and/or additivity formula (see 4.1.3.5) and apply 4.1.3.6
Kohaldada summeerimise meetodit ja/või summeeritavuse valemit (vt 4.1.3.5) ja kohaldada punkti 4.1.3.6
Classification of mixtures when toxicity data are available for the complete mixture
Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kui terviku mürgisuse kohta
When the mixture as a whole has been tested to determine its aquatic toxicity, this information can be used for classifying the mixture according to the criteria that have been agreed for substances.
Kui on tehtud katsed segu kui terviku veekeskkonda ohustava mürgisuse kindlakstegemiseks, võib seda teavet kasutada segu klassifitseerimiseks ainete jaoks ettenähtud kriteeriumide alusel.
The classification is normally based on the data for fish, crustacea and algae/plants (see sections 4.1.2.7.1 and 4.1.2.7.2).
Klassifitseerimise aluseks on tavaliselt andmed kalade, vähkide ja vetikate/taimede kohta (vt punktid 4.1.2.7.1 ja 4.1.2.7.2).
When adequate acute or chronic toxicity data for the mixture as a whole are lacking, “bridging principles” or “summation method” should be applied (see sections 4.1.3.4 and 4.1.3.5).
Kui segu kui terviku puhul puuduvad piisavad andmed ägeda või kroonilise mürgisuse kohta, tuleks kohaldada „seostamispõhimõtteid” või „summeerimismeetodit” (vt punktid 4.1.3.4 ja 4.1.3.5).
The long-term hazard classification of mixtures requires additional information on degradability and in certain cases bioaccumulation.
Segude klassifitseerimine pikaajalise ohu alusel nõuab lisateavet lagunevuse ning teatavatel juhtudel bioakumulatsiooni kohta.
Degradability and bioaccumulation tests for mixtures are not used as they are usually difficult to interpret, and such tests may be meaningful only for single substances.
Lagunevuse ja bioakumulatsiooni katseid segude puhul ei kasutata, kuna neid on tavaliselt raske tõlgendada ning sellised katsed on mõttekad ainult üksikainete puhul.
Classification for category Acute 1
Klassifitseerimine ägeda ohu 1. kategooriasse
When there are adequate acute toxicity test data (LC50 or EC50) available for the mixture as a whole showing L(E)C50 ≤ 1 mg/l:
Kui segu kui terviku kohta on olemas piisavad ägeda mürgisuse katse andmed (LC50 võir EC50), mis näitavad tulemuseks L(E)C50 ≤ 1 mg/l:
Classify mixture as Acute 1 in accordance with point (a) of Table 4.1.0.
klassifitseerida segu vastavalt tabeli 4.1.0 punktile a ägeda ohu 1. kategooriasse.
When there are acute toxicity test data (LC50(s) or EC50(s)) available for the mixture as a whole showing L(E)C50(s) > 1 mg/l for normally all trophic levels:
Kui segu kui terviku kohta on olemas ägeda mürgisuse katse andmed (LC50 väärtus(ed) või EC50 väärtus(ed)), mis näitavad tavaliselt kõigi troofiliste tasemete puhul tulemuseks L(E)C50 väärtus(ed) >1 mg/l, siis:
No need to classify for acute hazard.
puudub vajadus klassifitseerida ägeda ohu alusel.
Classification for categories Chronic 1, 2 and 3
Klassifitseerimine kroonilise ohu 1., 2. ja 3. kategooriasse
When there are adequate chronic toxicity data (ECxx or NOEC) available for the mixture as a whole showing ECx or NOEC of the tested mixture ≤ 1mg/l:
Kui segu kui terviku kohta on olemas piisavad kroonilise mürgisuse andmed (ECx või NOEC), mis näitavad, et katsetatud segu ECx või NOEC on ≤ 1 mg/l:
Classify the mixture as Chronic 1, 2 or 3 in accordance with point (b)(ii) of Table 4.1.0 as rapidly degradable if the available information allows the conclusion that all relevant components of the mixture are rapidly degradable;
klassifitseerida segu vastavalt tabeli 4.1.0 punkti b alapunktile ii kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategooriasse kiiresti lagunevana, kui olemasoleva teabe põhjal on võimalik järeldada, et kõik segu asjaomased koostisained on kiiresti lagunevad;
Classify the mixture as Chronic 1 or 2 in all other cases in accordance with point (b)(i) of Table 4.1.0 as non-rapidly degradable;
klassifitseerida segu kõigil muudel juhtudel vastavalt tabeli 4.1.0 punkti b alapunktile i kroonilise ohu 1. või 2. kategooriasse seguna, mis ei lagune kiiresti.
When there are adequate chronic toxicity data (ECx or NOEC) available for the mixture as a whole showing ECx(s) or NOEC(s) of the tested mixture > 1 mg/l for normally all trophic levels:
Kui segu kui terviku kohta on olemas piisavad kroonilise mürgisuse andmed (ECx või NOEC), mis näitavad, et katsetatud segu ECx või NOEC väärtus(ed) on kõigi troofiliste tasemete puhul > 1 mg/l:
No need to classify for long-term hazard in categories Chronic 1, 2 or 3.
kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategoorias puudub vajadus klassifitseerida pikaajalise ohu alusel.
Classification for category Chronic 4
Klassifitseerimine kroonilise ohu 4. kategooriasse
If there are nevertheless reasons for concern:
Kui ainete ohutuses ei saa siiski kindel olla:
Classify the mixture as Chronic 4 (safety net classification) in accordance with Table 4.1.0.
klassifitseerida segu vastavalt tabelile 4.1.0 kroonilise ohu 4. kategooriasse (turvavõrgu klassifitseerimine).
Classification of mixtures when toxicity data are not available for the complete mixture: bridging principles
Segude klassifitseerimine, kui puuduvad mürgisuse andmed segu kui terviku kohta: seostamispõhimõtted
Where the mixture itself has not been tested to determine its aquatic environmental hazard, but there are sufficient data on the individual components and similar tested mixtures to adequately characterise the hazards of the mixture, this data shall be used in accordance with the bridging rules set out in section 1.1.3.
Kui ei ole tehtud katsed segu kui terviku veekeskkonda ohustava toime kindlakstegemiseks, kuid on olemas piisavad andmed üksikute koostisainete kohta ning sarnased katsetatud segud, mis asjaomase segu ohtlikke omadusi piisavalt iseloomustavad, tuleb neid andmeid kasutada kooskõlas punktis 1.1.3 esitatud seostamispõhimõtetega.
However, in relation to application of the bridging rule for dilution, sections 4.1.3.4.2 and 4.1.3.4.3 shall be used.
Seostamispõhimõtte kohaldamisel lahjendamise suhtes järgitakse siiski punkte 4.1.3.4.2 ja 4.1.3.4.3.
Dilution: if a mixture is formed by diluting another tested mixture or a substance classified for its aquatic environmental hazard with a diluent which has an equivalent or lower aquatic hazard classification than the least toxic original component and which is not expected to affect the aquatic hazards of other components, then the resulting mixture may be classified as equivalent to the original tested mixture or substance.
Lahjendamine: kui segu saamiseks lahjendatakse veekeskkonda ohustava mürgisuse alusel klassifitseeritud teist segu või ainet lahjendiga, mille klassifitseeritud ohtlikkuse tase on võrdne kõige vähem ohtliku esialgse koostisaine ohtlikkusega või sellest madalam, eeldades seejuures, et lahjendi ei mõjuta muude koostisosade ohtlikku toimet veekeskkonnale, võib uut segu pidada klassifitseerimisel esialgse seguga või ainega samaväärseks.
Alternatively, the method explained in section 4.1.3.5 may be applied.
Teise võimalusena võib kohaldada punktis 4.1.3.5 selgitatud meetodit.
If a mixture is formed by diluting another classified mixture or substance with water or other totally non-toxic material, the toxicity of the mixture can be calculated from the original mixture or substance.
Kui segu on saadud teise klassifitseeritud segu või aine lahjendamisel veega või mõne muu täielikult mittetoksilise ainega, võib segu mürgisuse välja arvutada esialgse segu või aine põhjal.
Classification of mixtures when toxicity data are available for some or all components of the mixture
Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kõikide koostisosade või mõne koostisosa mürgisuse kohta
The classification of a mixture is based on summation of the concentration of its classified components.
Segu klassifitseerimine toimub selle klassifitseeritud koostisosade sisalduse summeerimise kaudu.
The percentage of components classified as “Acute” or “Chronic” is fed straight in to the summation method.
„Ägedaks” või „krooniliseks” klassifitseeritud koostisosade osatähtsust protsentides kasutatakse vahetult summeerimismeetodi kohastes arvutustes.
Details of the summation method are described in section 4.1.3.5.5.
Summeerimismeetodit on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 4.1.3.5.5.
Mixtures can be made of a combination of both components that are classified (as Acute 1 and/or Chronic 1, 2, 3, 4) and others for which adequate toxicity test data is available.
Segu võib koosneda juba klassifitseeritud koostisosadest (ägeda ohu 1. kategooria ja/või kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooria) ja muudest koostisosadest, mille kohta on olemas piisavad mürgisuse katse andmed.
When adequate toxicity data are available for more than one component in the mixture, the combined toxicity of those components is calculated using the following additivity formulas (a) or (b), depending on the nature of the toxicity data:
Kui on olemas piisavad andmed segu rohkem kui ühe koostisosa ägeda mürgisuse kohta, arvutatakse nimetatud koostisosade ühine mürgisus välja allpool esitatud summeeritavuse valemite a ja b kohaselt, sõltuvalt mürgisuse andmete iseloomust:
Based on acute aquatic toxicity:
veekeskkonda ohustava ägeda mürgisuse põhjal:
concentration of component i (weight percentage);
koostisosa i kontsentratsioon (massiprotsent)
(mg/l) LC50 or EC50 for component i;
(mg/l) LC50 või EC50 koostisosa i puhul
η number of components, and i is running from 1 to n;
η koostisosade arv; ja i on 1 kuni n
L(E) C50 of the part of the mixture with test data.
L(E) C50 segu osal, mille kohta on olemas katseandmed.
The calculated toxicity may be used to assign that portion of the mixture an acute hazard category which is then subsequently used in applying the summation method;
Arvutatud mürgisust võib kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks ägeda ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel;
Based on chronic aquatic toxicity:
veekeskkonda ohustava kroonilise mürgisuse põhjal:
concentration of component i (weight percentage) covering the rapidly degradable components;
koostisosa i kontsentratsioon (massiprotsent), hõlmates kiiresti lagunevaid koostisosi;
Cj concentration of component j (weight percentage) covering the non- rapidly degradable components;
Cj koostisosa j kontsentratsioon (massiprotsent), hõlmates koostisosi, mis kiiresti ei lagune;
NOECi NOEC (or other recognised measures for chronic toxicity) for component i covering the rapidly degradable components, in mg/l;
NOECi NOEC (või muud kroonilise mürgisuse mõõtmiseks heakskiidetud mõõtühikud) koostisosa i puhul, hõlmates kiiresti lagunevaid koostisosi (mg/l);
NOECj NOEC (or other recognised measures for chronic toxicity) for component j covering the non-rapidly degradable components, in mg/l;
NOECj NOEC (või muud kroonilise mürgisuse mõõtmiseks heakskiidetud mõõtühikud) koostisosa j puhul, hõlmates koostisosi, mis kiiresti ei lagune (mg/l);
n number of components, and i and j are running from 1 to n;
N koostisainete arv; ning i ja j on 1 kuni n;
EqNOECm Equivalent NOEC of the part of the mixture with test data.
EqNOECm samaväärne NOEC segu osal, mille kohta on olemas katseandmed.
The equivalent toxicity thus reflects the fact that non-rapidly degrading substances are classified one hazard category level more “severe” than rapidly degrading substances.
Samaväärne mürgisus kajastab seega asjaolu, et ained, mis kiiresti ei lagune, klassifitseeritakse ühe ohukategooria taseme võrra „rangemaks” kui kiiresti lagunevad ained.
The calculated equivalent toxicity may be used to assign that portion of the mixture a long-term hazard category, in accordance with the criteria for rapidly degradable substances (point (b)(ii) of Table 4.1.0), which is then subsequently used in applying the summation method.
Arvutatud samaväärset mürgisust võib vastavalt kiiresti lagunevate ainetega seotud kriteeriumidele (tabeli 4.1.0 punkti b alapunkt ii) kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks pikaajalise ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel.