natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 4 June 1998 the AFB sent the Commission a letter stating that the commission of 1,3 % on Livret bleu deposits centralised with the CDC was excessive given that, at the same time, the Caisses d’Épargne and la Poste received 1,2 % and 1,5 % respectively on Livret A savings, which were also held centrally by the CDC.
AFB saatis komisjonile 4. juunil 1998. aastal kirja, mis kinnitas, et CDCsse koondatud „livret bleu” säästuhoiuste summalt võetav 1,3 % suurune tasu oli liiga suur, sest Caisse d’Épargne ja La Poste said samal ajal CDC-lt vastavalt 1,20 % ja 1,50 % „livret A” vahenditest, mis olid samuti koondatud CDCsse.
The AFB pointed out in this letter that it proposed to the French authorities in 1997 that it would ensure the collection of Livret bleu deposits for a charge of only 1 %, but that the Government had not replied to this offer.
AFB märkis selles kirjas, et ta tegi 1997. aastal Prantsuse ametiasutustele ettepaneku tagada „livret bleu” hoiuste vastuvõtmine üksnes 1 % tasu eest, kuid valitsus ei vastanud sellele pakkumisele.
The AFB underlined in particular that the April 1998 report by Mr Douyère, a member of parliament, on the modernisation of the Caisses d’épargne indicated that the cost of collecting savings for an average Caisse d’épargne such as that of Burgundy was 0,96 % of its total funds, and that there was no reason why Crédit Mutuel’s management costs should be higher.
AFB rõhutas eelkõige, et parlamendiliikme hr Douyère’i 1998. aasta aprillikuu aruandes Caisse d’épargne’i ajakohastamise kohta on märgitud, et keskmise Caisse d’épargne’i ühistupanga, nagu näiteks Burgundia Caisse d’épargne’i hoiuste vastuvõtmise kulu on 0,96 % hoiuste summalt ning ei ole mingit põhjust, miks Crédit Mutuel’i halduskulud oleksid suuremad.
A memorandum produced by the Glais consultancy dated August 2000, submitted at the request of the AFB, contains statistics concerning the competitive advantage thought to be enjoyed by Crédit Mutuel as a result of the exclusive rights to distribute the Livret bleu.
Konsultatsioonibüroo Glais 2000. aasta augusti seisukohas, mille ta esitas AFB palvel, on välja toodud statistilised andmed konkurentsieelise kohta, mille „livret bleu” levitamise ainuõigus Crédit Mutuel’ile oli andnud.
The Glais consultancy expert deduced that ‘the Livret bleu effect therefore seems to have worked by attracting customers and, from the mid-1980s, the positive effect seems to have continued without an increase in deposits. Thus the customers who remained loyal appear to have been the ones who financed Crédit Mutuel’s expansionist strategy from that period on’.
Büroo Glais’ ekspert järeldas sellest, et „tundub, et „livret bleu” on seega mõjunud klientidele ligitõmbavalt ja alates 1980. aastate keskpaigast tundub positiivne mõju olevat jätkunud ilma hoiuste kasvuta. Seega tundub, et Crédit Mutuel’i ekspansiivset strateegiat rahastasid sellest ajast alates algselt saadud püsikliendid”.
The expert concluded that Crédit Mutuel’s (essentially credit) activities appear to have been unrelated to average developments in the banking market, notably on the basis of an indicator of the persistence of random economic shocks on activity variables and by creating a model based on a simple credit-demand equation.
Võttes aluseks eelkõige juhuslike majanduskriiside püsivuse näitaja, mis saadakse tegevusega seotud muutujate põhjal, ja luues laenude nõudlusega seotud lihtsal võrrandil põhineva mudeli, järeldas ekspert, et Crédit Mutuel’i tegevusel (eelkõige laenudega seotud tegevusel) ei tundunud olevat sidet pangandusturu keskmise arenguga.
The expert explains this phenomenon by the fact that Crédit Mutuel’s customers remain much more loyal than those of other banking networks, for example because of the Livret bleu.
Ekspert seletas seda nähtust asjaoluga, et Crédit Mutuel’i kliendid on teiste pangavõrkude klientidega võrreldes püsivamad, näiteks „livret bleu” kaudu.
In a second memorandum (December 2000), the Glais consultancy proposed a new econometric analysis of the degree of loyalty of each set of customers to each banking network.
Teises avalduses (detsember 2000) pakkus konsultatsioonibüroo Glais välja uue ökonomeetrilise analüüsi iga pangavõrgu klientide lojaalsuse taseme kohta.
According to the expert, the figures corroborate the hypothesis that Crédit Mutuel and Caisses d’Épargne have much better means of retaining their customers’ loyalty than other banks.
Selle tulemused kinnitavad eksperdi sõnul eeldust, et Crédit Mutuel’il ja Caisse d’Épargne’il on vahendeid, mis võimaldavad neil oma kliente palju paremini säilitada kui teistel pankadel.
But it is impossible to determine whether the offer of a tax-free savings account or the use of a dense network of branches in different regions (two instruments shared by these networks) is the reason for the greater customer loyalty.
Kuid on võimatu kindlaks teha, kas kõnealuse klientide suurema püsivuse algpõhjuseks on maksuvaba säästutoote levitamine või tiheda, erinevates piirkondades asuvate filiaalide võrgustiku kasutamine (kaks ühist vahendit, mis nendel võrgustikel on).
Finally, the complaint by the Association of Victims of Crédit Mutuel dated 19 September 2006 contains a simple allegation of ‘diversion of public savings for private and commercial ends […] to the detriment of savers and of the French economy’, which is not backed up by any serious arguments or evidence relating to potential unlawful State aid.
Lõpetuseks tooks välja, et „Association des Victimes du Crédit Mutuel’i” 19. septembri 2006. aasta kaebus sisaldab pelka väidet, et tegemist on „riiklike säästuhoiuste väärkasutamisega era- ja kaubanduslikuks otstarbeks […], tehes kahju hoiustajatele ja Prantsuse majandusele”, milles ei ole tegelikke argumente või tõendeid võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta.
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
Following the publication of the opening Decision of 6 February 1998, the Commission received comments from numerous third parties.
Pärast 6. veebruari 1998. aasta algatamisotsuse avaldamist saabusid komisjonile paljude huvitatud kolmandate isikute märkused.
Some of Crédit Mutuel’s competitors cited the damage they had suffered as a result of exclusive distribution rights for the Livret bleu being granted to Crédit Mutuel.
Mõned Crédit Mutuel’i konkurendid andsid teada kahjust, mis nad enda hinnangul olid kandnud selle tõttu, et Crédit Mutuel’ile oli antud „livret bleu” levitamise ainuõigus.
These banks generally argued that the Livret bleu generated a pull factor making them lose clients to Crédit Mutuel and they wanted to see the end of this exclusive right.
Enamasti väitsid need pangad, et säästutootel „livret bleu” on juurdemeelitav mõju, mille tõttu nad kaotasid kliente Crédit Mutuel’i kasuks, ja soovisid selle ainuõiguse kaotamist.
The following establishments sent comments to this effect to the Commission:
Sellised märkused esitasid komisjonile järgmised ettevõtjad:
At the same time, in addition to the comments in defence of Crédit Mutuel, presented in Section 4, the Commission received comments from the following third parties which were in favour of the Livret bleu vehicle:
Lisaks peale Crédit Mutuel’i enda kaitseks esitatud märkuste, mida on tutvustatud 4. jaos, saabusid komisjonile „livret bleu” süsteemi toetuseks järgmiste kolmandate isikute märkused:
Mr Bertholet, MP (Drôme Department)
Hr Bertholet, Drôme’i esindav parlamendiliige
Mr Blondel, Member of the General Council of the Nord Department
Hr Blondel, Nord’i departemangu peanõunik
Mr Cabot, Director of the Regional Youth Information Centre of Toulouse
Hr Cabot, Toulouse’i piirkondliku noorte teabekeskuse (Centre régional Information Jeunesse) direktor
Mr Cormorèche, Mayor of Montluel
Hr Cormorèche, Montuel’i linnapea
Mr Cornelis, Member of the General Council of the Nord Department
Hr Cornelis, Nord’i departemangu nõukogu liige
Mr Chavannes, Mayor of Angoulême
Hr Chavannes, Angoulême’i linnapea
Mr Crépeau, MP (Charente Maritime Department)
Hr Crépeau, Charente-Maritime’i esindav parlamendiliige
Mr Debavelaere, Senator (Pas-de-Calais Department)
Hr Debavelaere, Pas-de-Calais’d esindav senaator
Mr Decool, Mayor of Brouckerque
Hr Decool, Brouckerque’i linnapea
Mr Delevoye, Senator (Pas-de-Calais Department)
Hr Delevoye, Pas-de-Calais’d esindav senaator
Mr Delnatte, MP (Nord Department)
Hr Delnatte, Nord’i esindav parlamendiliige
Mr Dolez, MP (Nord Department)
Hr Dolez, Nord’i esindav parlamendiliige
Mr Ewald, Regional Delegate of the Association pour le Droit à l’Initiative Economique
Hr Ewald, Association pour le droit à l’initiative économique’i piirkondlik esindaja
Mr Fronton, Union Départementale des Associations Familiales de Haute-Garonne
Hr Fronton, Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne
Mr Foy, Senator (Nord Department)
Hr Foy, Nord’i esindav senaator
Mr Galiègue, President of the Solesmes Caisse de Crédit Mutuel
Hr Galiègue, Crédit Mutuel’i Solesmes’i ühistupanga president
Ms Gournay, Mayor of Caëstre
Pr Gournay, Caestre’i linnapea
Ms Armelle Guinebertière, Member of the European Parliament
Pr Armelle Guinebertière, Euroopa Parlamendi liige
Mr Hervé, Mayor of Rennes
Hr Hervé, Rennes’i linnapea
Mr Humez, President of the Pas-de-Calais Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose
Hr Humez, Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais’ esimees
Ms Ingelaere, President of Flandr’action
Pr Ingelaere, Flandr’action’i esinaine
Mr Juppé, Mayor of and MP for Bordeaux
Hr Juppé, Bordeaux’ linnapea ja parlamendiliige
Mr Lapalu, President of the Association Animation et Gestion d’Organismes Privés
Hr Lapalu, ühingu Animation et gestion d’organismes privés’ esimees
Mr Lazaro, MP (Nord Department)
Hr Lazaro, Nord’i esindav parlamendiliige
Mr Lebreton, President of the General Council of Côtes d’Armor Department
Hr Lebreton, Côtes d’Armor’i departemangu nõukogu esimees
Mr Ledieu, Mayor of Le Cateau-Cambrésis
Hr Ledieu, Cateau-Cambrésis’ linnapea
Mr Leleu, Director of Crédit Mutuel Nord
Hr Leleu, Crédit Mutuel Nord’i juhataja
Mr Maille, President of the Brest urban area
Hr Maille, Communauté urbaine de Brest’i esimees
Mr Masclet, Member of the Nord-Pas-de-Calais Regional Council
Hr Masclet, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige
Mr Méhaignerie, President of the General Council of the Ille et Vilaine Department
Hr Méhaignerie, Ille-et-Vilaine’i departemangu nõukogu esimees
Mr Mio, Member of the Nord-Pas-de-Calais Regional Council
Hr Mio, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige
Ms Novak, President of the Association pour le Droit à l’Initiative Economique
Pr Novak, Association pour le droit à l’initiative économique esinaine
Ms Permuy, Member of the Nord-Pas-de-Calais Regional Council
Pr Permuy, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige
Mr Albert Rivaux, Member of the General Council of the Pas-de-Calais Department
Hr Albert Rivaux, Pas-de-Calais’ departemangu nõukogu liige
Mr de Rohan, President of the Brittany Regional Council
Hr de Rohan, Bretagne piirkondliku nõukogu esimees
Mr Valla, Member of the General Council of the Ardèche Department
Hr Valla, Ardèche’i departemangu nõukogu liige
Mr Vanlerenberghe, Mayor of Arras
Hr Vanlerenberghe, Arras’i linnapea
Mr Villain, Mayor of Cambrai
Hr Villain, Cambrai linnapea
Mr de Villiers, MP (Vendée Department).
Hr de Villiers, Vendéed esindav parlamendiliige.
The vast majority of third parties underlined the role played by Crédit Mutuel, particularly at regional level, in financing the social economy, especially non-profit-making organisations.
Väga suur osa kolmandatest isikutest rõhutas rolli, mis Crédit Mutuel’il on eelkõige piirkondlikul tasandil sotsiaalse ettevõtluse, eriti mittetulundusühingute rahastamises.
They also stressed the supporting role it plays with respect to people in lower income groups, from which a large part of its customers come.
Nad rõhutasid ka Crédit Mutuel’i toetavat rolli lihtrahva hulgas, kes moodustab olulise osa tema klientidest.
Several local elected representatives emphasised Crédit Mutuel’s role in setting up undertakings and creating jobs, and in developing local initiatives in conjunction with the local authorities.
Mitu kohalikku esindajat rõhutasid Crédit Mutuel’i osa ettevõtete ja töökohtade loomises ning kohalike algatuste arendamises.
Others considered that because of its decentralised structures, Crédit Mutuel was better able than centralised institutions to meet local needs and respond to the requirement of balanced regional development.
Teised leidsid, et Crédit Mutuel oli tänu oma detsentraliseeritud üksustele tsentraliseeritud ettevõtjatest sobivam kohalikele vajadustele vastamise ja territooriumi tasakaalustatud arengu vajalikkuse seisukohast.
CRÉDIT MUTUEL’S COMMENTS
CRÉDIT MUTUEL’I MÄRKUSED
Crédit Mutuel criticises the Commission for having taken a particularly long time in dealing with the case.
Crédit Mutuel heidab komisjonile ette, et asja menetleti eriti kaua.
Furthermore, according to Crédit Mutuel, the judgment by the Court of First Instance, in addition to stressing the failure to state valid grounds, contained criticism of the argument presented by the Commission, which was not taken into account in the extension Decision, in particular as far as the calculation of any overcompensation was concerned.
Peale selle väidab Crédit Mutuel, et Üldkohtu otsus ei käsitlenud mitte üksnes põhjenduse puudumist, vaid sisaldas ka komisjoni arutluskäiku käsitlevat kriitikat, mida ei võetud arvesse laiendamisotsuses, eelkõige võimaliku liigse hüvitise arvutamise osas. Sellega seoses heidab Crédit Mutuel komisjonile ette seda, et too liitis kokku positiivsed aastasaldod, lahutamata sellest summast negatiivseid aastasaldosid.
In this respect, Crédit Mutuel accuses the Commission of adding together the positive full-year amounts without deducting the figure for the negative full-year amounts, contrary to the method put forward in the Community framework for State aid in the form of public service compensation (hereafter ‘the 2005 Community framework’) [23].
See on vastupidine meetodile, mida on soovitatud ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „ühenduse 2005. aasta raamistik”) [23].
According to the bank, the brokerage commission fulfils the four conditions of the Altmark case-law:
Panga väitel täidab maakleritasu kohtuotsuses Altmark esitatud nelja tingimust.
With respect to the first condition, Crédit Mutuel was engaged in the provision of two services of general economic interest, firstly by maintaining a significant branch presence in rural areas for regional development purposes and secondly by gathering deposits intended to finance social housing.
Seoses esimese tingimusega: Crédit Mutuel’ile olevat antud kaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesannet, millest üks seisnes märkimisväärse hulga pangakontorite säilitamises maapiirkondades ruumilise planeerimise eesmärgil ja teine sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiuste vastuvõtmises.
As far as maintaining branches in rural areas is concerned, it disputes the Commission’s conclusion that French laws and regulations remain too vague to entrust Crédit Mutuel with any such role and thus for the first condition of the Altmark case-law to be fulfilled.
Maapiirkondades kontorite säilitamise osas vaidlustab ta komisjoni järelduse, et Prantsuse õigusnormid on liiga ebamäärased Crédit Mutuel’ile niisuguse ülesande andmiseks ja seega selleks, et oleks täidetud kohtuotsuse Altmark esimene tingimus.
According to Crédit Mutuel, the Commission draws this conclusion from the fact that this legislation did not place any specific constraints on Crédit Mutuel since it applied to the banking sector as a whole.
Crédit Mutuel on seisukohal, et komisjon järeldas seda asjaolust, et need õigusnormid ei seadnud Crédit Mutuel’ile erinõudeid, kuna neid kohaldatakse kogu pangandussektori suhtes.
Crédit Mutuel also holds that the Commission is trying to transfer to it the burden of proof that the first condition of the Altmark case-law has been met, which is not what is laid down in the case-law in question.
Crédit Mutuel leiab, et komisjon üritab seada talle kohustuse tõendada, et kohtuotsuse Altmark esimene tingimus on täidetud, mida ei ole aga kõnealuse kohtuotsusega ette nähtud.
With respect to the second condition, Crédit Mutuel stresses that the brokerage commission was created at the same time as the obligation to centralise to centralise deposits with the CDC and that the conditions for calculating the commission were drawn up in an objective and transparent manner.
Teise tingimuse puhul rõhutab Crédit Mutuel, et maakleritasu kehtestati samal ajal kohustusega koondada vahendid CDCsse ja selle maakleritasu arvutamise meetod määrati kindlaks objektiivselt ja läbipaistvalt.
The level of the brokerage commission was based on the costs actually incurred by Crédit Mutuel in distributing the Livret blue.
Maakleritasu summa määrati tema sõnul kindlaks nende kulude alusel, mis Crédit Mutuel „livret bleu” levitamisel tegelikult kandis.
Crédit Mutuel is a well-run undertaking within the meaning of the Altmark case-law, since its administrative costs are amongst the lowest.
Crédit Mutuel on kohtuotsuse Altmark tähenduses hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, sest tema halduskulud on väikseimate hulgas.
The Commission is, moreover, said to have acknowledged this in its extension Decision [24]; It is of the opinion that the Commission has not provided sufficient grounds to underpin its view that this condition has not been met.
Liiatigi möönis komisjon seda oma laiendamisotsuses [24]. Crédit Mutuel leiab, et komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta sedastas, et kõnealune tingimus ei olnud täidetud.
In any event, Crédit Mutuel holds that the measure is compatible with the internal market on the basis of Article 106(2) TFEU.
Igal juhul leiab Crédit Mutuel, et meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 põhjal.
Crédit Mutuel criticises, inter alia, the method used to calculate the overcompensation to which reference was made in the extension Decision.
Crédit Mutuel kritiseerib eelkõige laiendamisotsuses kirjeldatud meetodit liigse hüvitise arvutamiseks.
In its view, the Commission made calculation errors in its assessment of gross operating profit for the Livret bleu by making its own the mistaken conclusions of its consultant, despite the areas of disagreement outstanding between the Commission’s consultant and Crédit Mutuel’s consultant [25].
Tema sõnul tegi komisjon kõigepealt arvutusvigu säästutoodet „livret bleu” käsitleva kasumiaruande koondkasumi hindamisel, võttes üle oma konsultandi ekslikud järeldused, vaatamata lahendamata vaidluspunktidele komisjoni konsultandi ja Crédit Mutuel’i konsultandi vahel [25].
In addition, in its extension Decision the Commission did not take reasonable profit into account properly.
Lisaks ei võtnud komisjon oma laiendamisotsuses õigesti arvesse mõistlikku kasumit.
It based its assessment of reasonable profit on the costs of regulatory capital, estimated at 6 %, whereas these costs represent a cost accounting expense, not a margin.
Ta põhines mõistlikku kasumit käsitlevas hinnangus regulatiivse kapitali kuludel, mis olid hinnangu kohaselt 6 %, kuigi need kulud kujutavad endast analüütilise raamatupidamisarvestuse kulu, mitte marginaali.
The Commission should have taken into account the return on equity recommended by Arthur Andersen [27].
Komisjon oleks pidanud võtma arvesse omavahendite tulumäära, mida soovitas Arthur Andersen [27].
Moreover, the calculation of reasonable profit was made on the basis of a rapidly diminishing base, which falls to zero on the complete centralisation of deposits with the CDC, since such deposits incur no cost in terms of regulatory capital.
Peale selle võttis ta seega mõistliku kasumi arvutuse aluseks väheneva maksubaasi, mis kaob siis, kui hoiuste kogusumma on koondatud CDCsse, sest nendel hoiusesummadel ei ole mingeid regulatiivse kapitali kulusid.
Crédit Mutuel emphasises that the indicator used by the Commission leads to it being deprived of any normal margin on the Livret bleu.
Crédit Mutuel rõhutab, et komisjoni kasutatud näitaja tulemuseks on „livret bleu” tavalise kasumimarginaali täielik kaotamine.
In its view, any bank must be able to generate a normal margin, even on a centralised use incurring no cost of capital within the strict regulatory meaning of the solvency ratio.
Ta leiab, et iga pank peab saama võtta tavalist kasumimarginaali, isegi tsentraliseeritud kasutamiselt, millel ei ole maksevõime suhtarvu kitsas õiguslikus tähenduses mingit regulatiivse kapitali kulu.
Nor did the Commission correctly take into account the expenses arising from the other service of general economic interest which Crédit Mutuel regards itself as providing, that is maintaining a branch presence in rural areas with a view to encouraging saving by the general public throughout the country’s territory by facilitating access to banking services to the greatest number of people.
Komisjon ei võtnud ka õigesti arvesse kulusid, mida tekitas teine üldist huvi pakkuv ülesanne, mida Crédit Mutuel enda hinnangul täidab, st pangakontorite säilitamine maapiirkondades, eesmärgiga innustada lihtrahva säästuhoiuseid kogu territooriumil, soodustades võimalikult paljude inimeste juurdepääsu pankadele.
Crédit Mutuel also denies that there was ever any pull factor.
Lõpetuseks eitab Crédit Mutuel võimaliku juurdemeelitava mõju olemasolu.
It notes that the Commission had acknowledged in its annulled Decision that there was no formal evidence attesting to a pull factor and is of the view that no new evidence has appeared since then.
Ta tuletab meelde, et komisjon nentis oma tühistatud otsuses, et seda juurdemeelitavat mõju ei ole suudetud vormiliselt tõendada, ja leiab, et sellest ajast peale ei ole esile kerkinud ühtegi uut asjaolu.
With respect to the proceedings, Crédit Mutuel relies on a number of general principles of Community law to dispute the recovery of potential aid, inter alia, the principle of legitimate expectation and the duty to act within a reasonable time.
Menetlusega seoses viitab Crédit Mutuel võimaliku abi tagasinõudmise vaidlustamiseks mitmele ühenduse õiguse üldpõhimõttele, eelkõige õiguspärase ootuse ja mõistliku tähtaja järgimise põhimõttele.
France is of the opinion that the conditions of the Altmark case-law have been met:
Prantsusmaa leiab, et kohtuotsuse Altmark tingimused on täidetud.
With respect to the first condition, it emphasises that the Commission has acknowledged that Crédit Mutuel was attributed the task of providing a service of general economic interest by gathering deposits to finance social housing.
Esimese tingimuse puhul rõhutab ta, et komisjon tunnistas, et Crédit Mutuel’ile oli määratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne, mis seisnes sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmises.
It recalls that the Commission stated in its extension Decision that maintaining branches in rural areas for regional development purposes could also be regarded as a service of general economic interest [28], but does not react to the arguments raised by the Commission in its extension Decision that the first condition of the Altmark case-law has not been met because there is no national legislation or regulations requiring, in a sufficiently clear manner, the institution to perform this task pursuant to Article 106(2) TFEU [29].
Prantsusmaa tuletab meelde, et komisjon märkis oma laiendamisotsuses, et pangakontorite säilitamist territoriaalplaneerimise eesmärgil võib samuti lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, [28] kuid ta ei vasta laiendamisotsuses esitatud komisjoni argumentidele, mille kohaselt kohtuotsuse Altmark esimene tingimus ei ole täidetud, sest puuduvad siseriiklikud õigusnormid, millega määrataks piisavalt selgelt ülesanne ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses [29].
With respect to the second condition, France is of the opinion that the parameters for calculating the compensation were established in advance in an objective and transparent manner.
Teise tingimusega seoses leiab Prantsusmaa, et hüvitamise parameetrid olid eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kehtestatud.