natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the contested measure, shareholding acquisitions made before 1 January 2002 are not taken into account for the calculation of the base to be amortised.
Vaidlustatud meetme alusel ei võeta amortiseeritava baasi arvutamisel arvesse enne 1. jaanuari 2002 toimunud osaluse omandamist.
However, in a business combination scenario, this cut-off date does not exist when calculating the goodwill.
Kuid äriühenduste stsenaariumi puhul sellist limiteerivat kuupäeva firmaväärtuse arvutamisel ei eksisteeri.
Moreover, in a business combination scenario, the taxpayer has to prove that the main objective of the combination derives from economic considerations in order to avoid combinations only aimed at obtaining tax benefits [100], whereas the contested measure only provides tax benefits.
Lisaks peab äriühenduse stsenaariumi puhul maksumaksja tõendama, et äriühenduse peamine eesmärk tuleneb majanduslikest kaalutlustest, et vältida olukorda, kus ühenduse eesmärk on vaid saada maksusoodustusi, [100] samas kui vaidlustatud meetmega nähakse ette ainult maksusoodustused.
The Spanish authorities have not been able to provide convincing arguments to justify these differences, which are thus to be considered as not being duly justified by the logic of the Spanish tax system.
Hispaania ametiasutused ei ole suutnud esitada veenvaid argumente nende erinevuste põhjendamiseks ning seega ei saa erinevusi pidada nõuetekohaselt põhjendatuks Hispaania maksusüsteemi loogikaga.
Finally, the Spanish authorities also argue that the contested measure is justified by the neutrality principle which must be applied in the corporate tax context [101].
Hispaania ametiasutused väidavad samuti, et vaidlustatud meede on põhjendatav ettevõtte tulumaksu kontekstis kohaldatava neutraalsuse põhimõttega [101].
Indeed, the explanatory memorandum to the Corporate Tax Law [102] in force when the contested measure was introduced clearly referred to this principle.
Vaidlustatud meetme kehtestamise ajal jõus olnud ettevõtte tulumaksu seaduse [102] seletuskirjas osutati tõepoolest sõnaselgelt sellele põhimõttele.
In this respect, the Commission notes that the ‘competitiveness principle’ [103] invoked by the Spanish authorities, who expressly refer to ‘an increase in exports’, also drives this reform.
Sellega seoses märgib komisjon, et seda reformi ajendab samuti konkurentsivõime põhimõte, [103] millele Hispaania ametiasutused tuginevad, osutades sõnaselgelt ekspordi edendamisele.
In this context, it should be recalled that, according to previous Commission Decisions [104], it is disproportionate to impose different effective taxation on companies in comparable situations just because they are involved in export-related activities or pursue investment opportunities abroad.
Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et komisjoni varasemate otsuste [104] põhjal on ebaproportsionaalne võrreldavas olukorras olevate äriühingute erinev maksustamine ainult seetõttu, et need on seotud eksporditegevusega või kasutavad investeerimisvõimalusi välismaal.
In addition, the Commission recalls that, as the Court stated, [105]‘…whilst the principles of equal tax treatment and equal tax burden certainly form part of the basis of the Spanish tax system, they do not require that taxpayers in different situations be accorded the same treatment’.
Peale selle tuletab komisjon meelde, et Euroopa Kohus on otsustanud, [105] et „samas kui võrdse maksustamise ja võrdse maksukoormuse põhimõtted kuuluvad kindlasti Hispaania maksusüsteemi, ei nõuta nendega erinevas olukorras olevate maksumaksjate ühesugust maksustamist”.
In the light of the above, the Commission considers that the neutrality principle cannot justify the contested measure.
Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et vaidlustatud meedet ei saa põhjendada neutraalsuse põhimõttega.
Indeed, as highlighted also by the two parties, the fact that the acquisition of a 5 % minority shareholding acquired after a given date benefits from the contested measure demonstrates that the measure would include certain situations that bear no significant similarity.
Tõepoolest, nagu ka kaks isikut rõhutasid, annab asjaolu, et vaidlustatud meetmest saadakse kasu pärast konkreetset kuupäeva omandatud 5 %-lise vähemusosaluse omandamisel, tunnistust sellest, et meede hõlmab teatavaid olukordi, mis ei ole tegelikult sarnased.
The Commission considers therefore that the neutrality principle cannot be invoked to justify the contested measure.
Seetõttu leiab komisjon, et neutraalsuse põhimõttega ei saa vaidlustatud meedet põhjendada.
Given the above considerations, the Commission must conclude that the selective advantage aspect of the tax scheme under review is not justified by the nature of the tax system.
Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades peab komisjon järeldama, et vaadeldava maksukava valikulist eelist andvat olemust ei saa põhjendada maksusüsteemi olemusega.
Therefore, the contested measure must be considered as including a discriminatory element in the form of a limitation regarding the country in which the transaction benefiting from the tax advantage takes place, and this discrimination is not justified by the logic of the Spanish tax system.
Seetõttu tuleb järeldada, et vaidlustatud meede sisaldab diskrimineerivat elementi, milleks on maksusoodustust kasutava tehingu toimumisriigiga seotud piirangud, ning et sellist diskrimineerimist ei saa põhjendada Hispaania maksusüsteemi loogikaga.
Complementary reasoning: analysis of the contested measure from the point of view of a reference system based on the one suggested by the Spanish authorities
Täiendav arutluskäik: vaidlustatud meetme analüüs Hispaania ametiasustuste soovitatud võrdlussüsteemile tugineva võrdlussüsteemi vaatenurgast
Although the Commission considers, as stated in the previous paragraphs, that the arguments raised by the Spanish authorities rely on an incorrect analysis of the de facto legislation of non-EU countries, as in the previous Decision, the Commission also analysed the contested measure from the point of view of a hypothetical reference system based on the one suggested by the Spanish authorities.
Kuigi komisjon leiab – nagu ka eelmistes põhjendustes öeldud –, et Hispaania ametiasutuste esitatud väited tuginevad ELi mittekuuluvate riikide de facto õigusaktide ebaõigele analüüsile, analüüsis komisjon vaidlustatud meedet analoogselt eelmisele otsusele Hispaania ametiasutuste soovitatud võrdlussüsteemile tugineva hüpoteetilise võrdlussüsteemi vaatenurgast.
On this basis, the scope of the contested scheme would be limited to the acquisition of significant shareholdings in a company not resident in Spain because some obstacles would make it more difficult to perform a cross-border business combination than a local one [106].
Selle põhjal piirduks vaidlustatud kava reguleerimisala Hispaania mitteresidendist äriühingus märkimisväärse osaluse omandamisega, kuna teatavate takistuste tõttu oleks piiriülene äriühendus keerulisem kui kohalik [106].
Indeed, the Spanish authorities state that [107]: ‘In summary, the mere differential nature of certain tax measures does not necessarily imply that they are State aid, since these measures also need to be examined to see whether they are necessary or functional as regards the efficiency of the tax system, as stated in the Commission Notice.
Hispaania ametiasutused märgivad: [107]„Kokkuvõttes ei pruugi teatavate maksumeetmete eristav olemus ainuüksi tähendada riigiabi olemasolu, kuna nende meetmete uurimisel tuleb samuti kindlaks teha, kas need on maksusüsteemi tõhususe seisukohalt vajalikud või toimivad, nagu märgitud komisjoni teatises.
Therefore, the Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the correct reference framework for the assessment of the contested measure would be the tax treatment of the goodwill for foreign acquisitions.
Seetõttu leiavad Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut, et vaidlustatud meetme hindamiseks oleks asjakohane võrdlusraamistik välismaistest omandamistest tuleneva firmaväärtuse maksustamislahendus.
However, the Commission points out that, even under this alternative reference system which could be defined as the tax treatment of goodwill and financial goodwill deriving from an economic interest in a company resident in a country other than Spain, the contested measure still constitutes a derogation which is not consistent with the logic of the Spanish tax system.
Komisjon rõhutab siiski, et isegi selle alternatiivse võrdlussüsteemi alusel, mida võib määratleda kui muu riigi kui Hispaania residendist äriühingus omandatud majandushuvist tuleneva firmaväärtuse ja rahalise firmaväärtuse maksustamislahendust, kujutab vaidlustatud meede ikkagi erandit, mis ei ole kooskõlas Hispaania maksusüsteemi loogikaga.
The fact that the acquisition of 5 % minority shareholding which has been acquired after a given date benefits from the contested measure demonstrates that the measure would include certain situations which bear no significant similarity to other transactions requiring at least majority control.
Asjaolu, et vaidlustatud meetmest saab kasu pärast konkreetset kuupäeva omandatud 5 %-lise vähemusosaluse omandamisel, annab tunnistust sellest, et meede hõlmab teatavaid olukordi, mis ei ole tegelikult sarnased muudele tehingutele, mille puhul on nõutav vähemalt enamusosaluse olemasolu.
In this way it can be said that, under this hypothetical alternative reference system, situations which are both factually and legally different are treated identically.
Nii võib öelda, et selles hüpoteetilises alternatiivses võrdlussüsteemis koheldakse nii faktiliselt kui ka õiguslikult erinevaid olukordi samaväärselt.
The Commission considers, therefore, that the contested measure constitutes a derogation even under this alternative reference system and that the neutrality principle cannot be invoked to justify it.
Seetõttu leiab komisjon, et vaidlustatud meede kujutab endast erandit isegi selle alternatiivse võrdlussüsteemi alusel ja et vaidlustatud meedet ei saa põhjendada neutraalsuse põhimõttega.
Presence of state resources
Riigi ressursside olemasolu
The measure involves the use of state resources as it implies forgoing tax revenue for the amount corresponding to the reduced tax liability of the companies taxable in Spain that acquire a significant shareholding in foreign companies for a period of at least 20 years following the acquisition.
Meede hõlmab riigi ressursside kasutamist, arvestades, et vähemalt 20 aasta jooksul pärast omandamist loobutakse maksutulust välismaistes äriühingutes märkimisväärse osaluse omandanud Hispaania maksukohustuslastest äriühingute vähenenud maksukohustusele vastavas summas.
The forgoing of tax revenues mitigates the charges which are normally included in the budget of an undertaking and which thus, without being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect.
Maksutulust loobumine vähendab tavapäraselt ettevõtja eelarvest kantavaid kulusid ning ehkki tegemist ei ole toetusega selle sõna otseses tähenduses, on see sarnase olemuse ja samasuguse mõjuga.
From a budgetary point of view and in line with the case law of the Court of Justice [108] and the Commission Notice [109], the contested measure leads to a loss of tax revenue for the state, resulting from the reduction in the tax base, which is equivalent to consumption of state resources.
Eelarve seisukohast ning kooskõlas Euroopa Kohtu praktika [108] ja komisjoni teatisega [109] kaotab riik vaidlustatud meetme mõjul maksubaasi vähenemise tõttu maksutulu, mis on samaväärne riigi ressursside kasutamisega.
For these reasons, the Commission considers that the contested measure involves the use of state resources.
Kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et vaidlustatud meede hõlmab riigi ressursside kasutamist.
According to the case law of the Court of Justice [110], ‘…for the purpose of categorising a national measure as prohibited State aid, it is necessary, not to establish that the aid has a real effect on trade between Member States and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition.
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale, [110]„selleks, et siseriiklikku meedet keelatud riigiabiks lugeda, ei tule tõendada abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsimoonutamist, vaid üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi.
In particular, when aid granted by a Member State strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade, the latter must be regarded as affected by that aid…In addition, it not necessary that the beneficiary undertaking itself be involved in intra-Community trade.
Eelkõige siis, kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja olukorda ühendusesiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb lugeda, et abi viimaseid mõjutab […]. Lisaks ei ole vajalik, et kasu saav ettevõtja ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses.
Aid granted by a Member State to an undertaking may help to maintain or increase domestic activity, with the result that undertakings established in other Member States have less chance of penetrating the market of the Member State concerned.’
Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võidakse siseriiklikku tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused siseneda selle liikmesriigi turule”.
Moreover, in line with the settled case law of the Court [111], for a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition.
Pealegi piisab kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikaga [111] konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.
The Commission considers that the conditions set out in the case law are fulfilled for the following reasons.
Komisjon leiab, et kohtupraktikas sätestatud tingimused on täidetud alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel.
First, the contested measure provides an advantage in terms of financing and, therefore, strengthens the position of the economic unit that can be formed by the beneficiary and the target company.
Esiteks, vaidlustatud meede annab finantseelise ning tugevdab seega selle majandusüksuse olukorda, mille abisaaja ja sihtäriühing võivad moodustada.
In that regard and in line with the case law of the Court [112], the mere fact of owning controlling shareholdings in a target company and exercising that control by involving itself directly or indirectly in the management of it, must be regarded as taking part in the economic activity carried on by the controlled undertaking.
Selles osas tuleb kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga [112] ainuüksi asjaolu, et üksusele kuulub sihtäriühingus kontrollosalus ning ta ka tegelikult seda äriühingut kontrollib, sekkudes otseselt või kaudselt selle juhtimisse, pidada kontrollitava ettevõtja majandustegevuses osalemiseks.
Second, the contested measure is liable to distort competition, most clearly amongst European competitors, by providing a tax reduction to Spanish companies that acquire a significant shareholding in target companies.
Teiseks, vaidlustatud meede võib moonutada konkurentsi, eelkõige Euroopa konkurentide seas, võimaldades maksuvähendust sihtäriühingutes märkimisväärse osaluse omandavatele Hispaania äriühingutele.
This analysis is confirmed by the fact that several companies complained or intervened after the opening Decision to state that the contested measure provided a significant advantage fuelling the merger appetite of Spanish companies, in particular in the context of tendering procedures.
Seda järeldust kinnitab asjaolu, et paljud äriühingud esitasid pärast menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist kaebuse või vastuväiteid, märkimaks, et vaidlustatud meetmega anti märkimisväärne eelis, mis õhutab Hispaania äriühinguid ühinema, eelkõige hankemenetluste kontekstis.
These interventions confirm at least that a series of non-Spanish companies consider that their position on the market is affected by the contested measure, irrespective of the correctness of their detailed submissions as regards the existence of aid.
Need vastuväited kinnitavad vähemalt asjaolu, et paljude muude riikide kui Hispaania äriühingute arvates mõjutab vaidlustatud meede nende olukorda turul, hoolimata nende riigiabi olemasolu kohta esitatud üksikasjalike andmete õigsusest.
Finally, the Commission would like to state that the selective advantage is granted to companies which are Spanish taxpayers, and not to the activities of Spanish taxpayers outside the EU.
Lõpetuseks soovib komisjon märkida, et valikuline eelis antakse Hispaania maksumaksjatest äriühingutele, mitte aga Hispaania maksumaksjate väljaspool ELi asuvale tegevusele.
The tax base which is eroded is the one which derives from taxable economic activity in Spain.
Vähendatakse seda maksubaasi, mis tuleneb Hispaanias toimuvast maksustatavast majandustegevusest.
Hence, the advantage is granted directly to the activity of the beneficiary which is carried out in Spain, and not in the permanent establishment outside the EU.
Sellest tulenevalt antakse eelis otseselt abisaaja Hispaanias toimuvale tegevusele ja mitte väljaspool ELi asuvale püsivale tegevuskohale.
Therefore, in the light of this fact, the Commission considers that it cannot be argued, in the case at hand, that the advantage cannot distort competition or trade between Member States because the contested measure applies to non-EU countries.
Sellepärast leiab komisjon seda asjaolu silmas pidades, et asjaomasel juhul ei saa väita, et eelis ei saa moonutada konkurentsi või kaubandust liikmesriikide vahel, sest vaidlustatud meedet kohaldatakse ELi mittekuuluvate riikide suhtes.
Even though the advantage is granted in line with objective conditions relating to transactions with non-EU countries, this does not alter the fact that the effect of the measure results in an erosion of the tax base deriving from an economic activity carried out in the internal market.
Kuigi eelis antakse kooskõlas ELi mittekuuluvate riikidega tehtavaid tehinguid käsitlevate objektiivsete tingimustega, ei muuda see asjaolu, et meetme mõju põhjustab siseturul toimuvast majandustegevusest tuleneva maksubaasi vähenemist.
Therefore the Commission concludes that the contested measure is liable to affect trade between Member States and distort competition, mainly in the internal market, by potentially improving the operating conditions of the beneficiaries directly engaged in economic activities which are taxable in Spain.
Seetõttu järeldab komisjon, et vaidlustatud meede võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi, peamiselt siseturul, parandades potentsiaalselt Hispaanias maksustatava majandustegevusega otseselt seotud abisaajate tegevustingimusi.
Before concluding on the classification of the measure, the Commission considers it appropriate to analyse in more detail certain arguments raised by the Spanish authorities and by third parties, which have not yet been explicitly or implicitly addressed in the paragraphs concerning the assessment of the scheme (paragraphs 96 et seq.).
Enne meetme liigituse üle otsustamist peab komisjon asjakohaseks üksikasjalikumalt analüüsida teatavaid Hispaania ametiasutuste ja kolmandate isikute argumente, mida ei ole kava hindamist käsitlevates põhjendustes (põhjendus 96 jj) otseselt või kaudselt käsitletud.
As regards the data extracted by the Spanish authorities from the 2006 tax returns in order to demonstrate that the contested measure is not selective [113], the Commission underlines the general lack of precision of the information submitted.
aasta maksudeklaratsioonidest võetud andmete puhul, mille Hispaania ametiasutused vaidlustatud meetme valikulise iseloomu välistamiseks esitasid, [113] rõhutab komisjon, et üldiselt ei ole esitatud teave täpne.
First, the data present the distribution of beneficiaries by category (activity, turnover), but do not indicate whether the beneficiaries concerned represent a small or large part of each of the categories concerned.
Esiteks, andmetes jaotatakse abisaajad kategooriate kaupa (tegevus, käive), kuid ei osutata sellele, kas need abisaajad esindavad igast asjaomasest kategooriast väikest või suurt osa.
Secondly, although statistics based on the size of the turnover of the beneficiaries could be an interesting indicator in order to demonstrate that the contested measure applies to all companies in Spain, it must be underlined that the contested measure is related to acquisitions of shareholdings.
Teiseks, ehkki abisaajate käibe suurusel põhinev statistika võiks olla huvitav näitaja, mille alusel tõendada, et vaidlustatud meedet kohaldatakse kõikide Hispaania äriühingute suhtes, tuleb rõhutada, et vaidlustatud meede on seotud osaluste omandamisega.
This type of investment does not necessarily generate significant turnover, which implies, for example, that holding companies may be included as SMEs in the data concerned.
Seda tüüpi investeering ei pruugi tingimata tekitada märkimisväärset käivet, mistõttu võivad näiteks valdusettevõtjad asjaomastes andmetes kuuluda VKEde alla.
Thirdly, the data also appear unrepresentative because they contain no indication of the level of shareholdings acquired (control or only minority shareholdings) by the beneficiaries.
Kolmandaks, andmed ei tundu olevat representatiivsed ka seetõttu, et nendes ei viidata abisaajate omandatud osaluste määrale (enamus- või vähemusosalused).
Finally, the data received do not provide any indication making it possible to determine whether the conditions of the 2003 SME Recommendation of the Commission [114] are fulfilled.
Lõpuks, esitatud andmed ei hõlma mingit teavet selle kohta, kas VKEde määratlust käsitleva komisjoni 2003. aasta soovituse [114] tingimused on täidetud.
Therefore the Commission considers that its demonstration that the contested aid measure is selective due to the very characteristics of the legislation in question is not undermined by the partial and unrepresentative data provided by the Spanish authorities.
Seetõttu leiab komisjon, et Hispaania ametiasutuste osalised ja mitterepresentatiivsed andmed ei sea kahtluse alla tema järeldust, mille kohaselt vaidlustatud abimeede on kõnealuste õigusaktide iseloomulike tunnuste tõttu valikuline.
Nonetheless, even if the arguments presented by the Spanish authorities had been complemented by additional evidence, this would not remove the selective nature of the contested measure as only certain undertakings benefit from the measure, also in line with the judgment of the Court of Justice in Case C-501/00 Spain v Commission [115].
Isegi kui Hispaania ametiasutuste argumentide toetuseks oleks esitatud lisatõendeid, ei oleks sellele vaatamata saanud välistada vaidlustatud meetme valikulist iseloomu, kuna meetmest saavad kasu ainult teatavad ettevõtjad; see on ka kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-501/00, Hispaania vs. komisjon [115].
Indeed, as regards the Spanish authorities’ classification of the measure as a general measure [116] because it is open to any undertakings resident in Spain, it is worth recalling this judgment of the Court.
Seoses sellega, et Hispaania ametiasutused liigitavad meetme üldmeetmeks, [116] kuna see on kättesaadav kõikidele Hispaania residentidest ettevõtjatele, on tõepoolest asjakohane seda Euroopa Kohtu otsust meelde tuletada.
The Spanish authorities contended before the Court that the scheme was open to any undertaking resident in Spain for tax purposes.
Hispaania ametiasutused väitsid kohtus, et kõnealune kava on kättesaadav kõikidele Hispaania maksuresidentidest ettevõtjatele.
However, the Court considered that the tax deduction could ‘benefit only one category of undertaking, namely undertakings which have export activities and make certain investments referred to by the contested measures’ [117].
Siiski leidis kohus, et maksusoodustusest saavad „kasu ainult teatud kategooria ettevõtted – need, kes tegelevad ekspordiga ja teevad vaidlustatud meetmetes osutatud teatud liiki investeeringuid” [117].