natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Programme should, in particular, support the Europe 2020 Strategy, given the huge potential of wireless services to promote a knowledge-based economy, develop and assist sectors relying on information and communications technologies and overcome the digital divide.
Programm peaks eriti toetama strateegiat „Euroopa 2020”, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teadmistepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks.
The growing use of, in particular, audiovisual media services and online content is increasing demand for speed and coverage.
Tarbimise kasv, eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja on-line-infosisu valdkonnas, suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele.
It is also a key action in the Digital Agenda for Europe, which aims to deliver fast broadband internet in the future network- and knowledge-based economy, with an ambitious target for universal broadband coverage.
See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada kõigile juurdepääs lairibaühendusele.
Providing the highest possible wired and wireless broadband speeds and capacity contributes to achieving the target of access to broadband at a speed of not less than 30 Mbps for all by 2020 with at least half of Union households having access to broadband at a speed of at least 100 Mbps, and is important for fostering economic growth and global competitiveness, and necessary to achieve the sustainable economic and social benefits of a single digital market.
Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega traadiga ja traadita lairibaühenduste tagamine, mis aitab saavutada eesmärki kindlustada 2020. aastaks kõigile lairibaühenduse kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja vähemalt pooltele liidu majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s, ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks.
It should also support and promote other Union sectoral policies such as a sustainable environment and economic and social inclusion for all Union citizens.
See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele.
Given the importance of wireless applications for innovation, the Programme is also a key initiative in support of Union policies on innovation.
Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on käesolev programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel.
The Programme should lay the foundations for a development whereby the Union can take the lead regarding wireless broadband speeds, mobility, coverage and capacity.
Programm peaks looma alused arengule, mille abil liit suudab traadita lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile.
Such leadership is essential in order to establish a competitive single digital market working to open up the internal market for all Union citizens.
Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, et avada siseturg kõikidele liidu kodanikele.
The Programme should specify guiding principles and objectives up to 2015 for Member States and institutions of the Union, and set out specific implementation initiatives.
Programm peaks kindlaks määrama liikmesriikide ja liidu institutsioonide peamised põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused.
While spectrum management is still largely a national competence, it should be exercised in compliance with existing Union law and allow for action to pursue Union policies.
Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt olemasolevale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid.
The Programme should also take into account Decision No 676/2002/EC and the technical expertise of the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (hereinafter ‘CEPT’) so that Union policies which rely on spectrum and have been agreed by the European Parliament and the Council can be implemented by technical implementing measures, noting that such measures can be taken whenever necessary to implement already existing Union policies.
Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mis parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba olemasoleva liidu poliitika rakendamiseks.
Easy access to spectrum may require innovative types of authorisation such as collective use of spectrum, or infrastructure sharing, the application of which in the Union could be facilitated by identifying best practices and encouraging information sharing, as well as by defining certain common or converging conditions for the use of spectrum.
Hõlpsaks juurdepääsuks spektrile võib vaja minna uuenduslikke loaliike, näiteks spektri või infrastruktuuri ühiskasutust, mille rakendamist liidus võib hõlbustada hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega.
General authorisations, which are the least onerous type of authorisation, are of particular interest where interference does not risk hampering the development of other services.
Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige väiksemat koormust põhjustav lubade andmise tüüp, kus häired ei takista muude teenuste arengut.
While technologically still in development, so-called ‘cognitive technologies’ should already be further explored, including by facilitating sharing based on geolocalisation.
Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida, sealhulgas geolokaliseerimisel põhineva ühiskasutuse hõlbustamisega.
Spectrum rights trading combined with flexible usage conditions could substantially benefit economic growth.
Spektrikasutusõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu.
Therefore, bands where flexible use has already been introduced by Union law should immediately be made tradable pursuant to Directive 2002/21/EC.
Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusesse juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta.
The sharing of best practices on authorisation conditions and procedures for such bands and common measures to prevent accumulation of rights of use of spectrum which may create dominant positions, as well as undue failure to use such rights, would facilitate the coordinated introduction by all Member States of these measures and facilitate acquisition of such rights anywhere in the Union.
Selliste meetmete koordineeritud kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides ja kõnealuste õiguste omandamist kõikjal liidu piires kergendaks parimate tavade vahetamine nimetatud sagedusribade jaoks lubade andmise tingimuste ja korra alal ning ühismeetmed, mis takistaksid spektri kasutusõiguste koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi või põhjustada nimetatud õiguste lubamatut kasutamata jätmist.
Collective (or shared) use of spectrum — as an undetermined number of independent users and/or devices to access spectrum in the same range of frequencies at the same time and in a particular geographic area under a well-defined set of conditions — should be fostered where applicable, without prejudice to the provisions of Directive 2002/20/EC with regard to electronic communications networks and services.
Võimaluse korral tuleks toetada spektri kollektiivset (jagatud) kasutamist – määramata arv sõltumatuid kasutajaid/seadmeid omab juurdepääsu spektrile samas sageduspiirkonnas samal ajal ja konkreetses geograafilises piirkonnas täpselt määratletud tingimustel – ilma et see piiraks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitleva direktiivi 2002/20/EÜ kohaldamist.
As underlined in the Digital Agenda for Europe, wireless broadband is an important means to boost competition, consumer choice and access in rural and other areas where deployment of wired broadband is difficult or not economically viable.
Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi, parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus traadiga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav.
However, spectrum management may affect competition by changing the role and power of market players, for example if existing users receive undue competitive advantages.
Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui praegused kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid.
Limited spectrum access, in particular when appropriate spectrum becomes scarcer, can create a barrier to entry for new services or applications and hamper innovation and competition.
Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi.
Acquisition of new rights of use of spectrum, including through spectrum transfer or leasing or other transactions between users, and the introduction of new flexible criteria for spectrum use can have an impact on the existing competitive situation.
Praegust konkurentsiolukorda võib mõjutada uute spektri kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektri üleandmise või rentimise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt.
Member States should therefore take appropriate ex ante or ex post regulatory measures (such as action to amend existing rights, to prohibit certain acquisitions of rights of use of spectrum, to impose conditions on spectrum hoarding and efficient use such as those referred to in Directive 2002/21/EC, to limit the amount of spectrum available for each undertaking, or to avoid excessive accumulation of rights of use of spectrum) to avoid distortions of competition in line with the principles underpinning Directive 2002/20/EC and Council Directive 87/372/EEC of 25 June 1987 on the frequency bands to be reserved for the coordinated introduction of public pan-European cellular digital land-based mobile communications in the Community [8] (the ‘GSM’ Directive).
Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ ja nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) [8] (GSMi direktiiv) aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektrikasutusõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivis 2002/21/EÜ, et piirata igal ettevõtjal kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri kasutusõiguste koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.
The establishment of an inventory of existing spectrum use together with an analysis of technology trends, future needs and demand for spectrum, in particular between 400 MHz and 6 GHz, should allow the identification of frequency bands in which efficiency could be improved, and of spectrum-sharing opportunities, to the benefit of both the commercial and public sectors.
Praeguse spektrikasutuse andmiku koostamine koos tehnoloogiasuundumuste, tulevase spektrivajaduse ja -nõudluse analüüsiga, eelkõige vahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, peaks lubama teha kindlaks sagedusribad, mille tõhusust saaks parandada, ja spektri ühise kasutamise võimalusi nii äri- kui ka avaliku sektori hüvanguks.
The methodology for establishing and maintaining an inventory of existing uses of spectrum should take due account of the administrative burden placed on the administrations and should aim to minimise that burden.
Praeguse spektrikasutuse andmiku loomise ja pidamise metoodikas peaks asjakohaselt arvesse võtma haldusasutustele tekitatavat halduskoormust, ning eesmärgiks tuleks seada selle minimeerimine.
Therefore, the information provided by the Member States pursuant to Commission Decision 2007/344/EC of 16 May 2007 on harmonised availability of information regarding spectrum use within the Community [9] should be taken fully into account when developing the methodology for establishing an inventory of existing uses of spectrum.
Seega tuleb praeguse spektrikasutuse andmiku koostamise metoodika väljatöötamisel täielikult arvesse võtta komisjoni 16. mai 2007. aasta otsuse 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) [9] kohaselt liikmesriikidelt saadud teavet.
Harmonised standards under Directive 1999/5/EC are essential to achieve efficient use of spectrum and should take account of legally defined sharing conditions.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta jagatud kasutuse õiguslikult kindlaksmääratud tingimusi.
European standards for non-radio electric and electronic equipment and networks should also avoid disturbance to spectrum use.
Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid.
The cumulative impact of the increasing volume and density of wireless devices and applications combined with the diversity of spectrum use presents a challenge to current approaches to interference management.
Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid.
These should therefore be examined and reassessed together with receiver characteristics and more sophisticated interference avoidance mechanisms.
Need tuleks seetõttu üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme.
Member States should be allowed, where appropriate, to introduce compensatory measures relating to migration costs.
Liikmesriikidele tuleks lubada vajaduse korral võtta üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid.
In line with the objectives of the Digital Agenda for Europe, wireless broadband could contribute substantially to economic recovery and growth if sufficient spectrum were made available, rights of use of spectrum were awarded quickly, and trading were allowed to adapt to market evolution.
Vastavalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärkidele peaks traadita lairibaside oluliselt kaasa aitama majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehtaks kättesaadavaks piisavalt spektrit, antaks kiiresti kasutusõigusi ja lubataks kauplemist, et kohaneda turu arenguga.
Subject to market demand, the authorisation process should be carried out in accordance with Directive 2002/20/EC by 31 December 2012 for terrestrial communications, to ensure easy access to wireless broadband for all, in particular within frequency bands designated by Commission Decisions 2008/411/EC [10], 2008/477/EC [11], and 2009/766/EC [12].
Sõltuvalt turunõudlusest tuleks vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ loaandmise menetlus maapealse side suhtes läbi viia 31. detsembriks 2012, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/411/EÜ, [10] 2008/477/EÜ [11] ja 2009/766/EÜ [12] määratud spektri sagedusribades.
In order to complement terrestrial broadband services and ensure the coverage of most remote Union areas, satellite broadband access could be a fast and feasible solution.
Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla juurdepääs satelliit-lairibasidele.
More flexible arrangements governing the use of spectrum should be introduced, where appropriate, in order to foster innovation and high-speed broadband connections, which enable firms to reduce their costs and increase their competitiveness and make it possible to develop new interactive online services, for example in the fields of education, health and services of general interest.
Vajadusel tuleks kasutusele võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid on-line-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas.
Having nearly 500 million people connected to high-speed broadband in Europe would contribute to the development of the internal market, creating a globally unique critical mass of users exposing all regions to new opportunities, giving each user increased value and giving the Union the capacity to be a world-leading knowledge-based economy.
Kui peaaegu 500 miljonil Euroopas elaval inimesel oleks kiire lairibaühendus, arendaks see siseturgu, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele, pakkudes igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks.
The rapid deployment of broadband is therefore crucial for the development of European productivity and for the emergence of new and small enterprises that can be leaders in different sectors, for example healthcare, manufacturing, and the services industry.
Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on seega eluliselt tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel.
In 2006, the International Telecommunication Union (ITU) estimated that the future spectrum bandwidth requirements for the development of International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) and IMT-advanced systems (i.e. 3G and 4G mobile communications) would be between 1280 and 1720 MHz in 2020 for the commercial mobile industry for each ITU region including Europe.
aastal hindas Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU), et äriline mobiilside sektor vajaks kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1280 ja 1720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas.
It should be noted that the lower figure (1280 MHz) is higher than the requirements for some countries.
Tuleks märkida, et väiksem nimetatud arv (1280 MHz) on suurem, kui on nõutud mõnedes riikides.
In addition, there are some countries in which the requirement is larger than the higher figure (1720 MHz).
Lisaks on mõnedes riikides nõuded laiemad kui suurem nimetatud näitaja (1720 MHz).
Both these figures include the spectrum already in use, or planned to be used, for Pre-IMT systems, IMT-2000 and its enhancements.
Mõlemad need väärtused sisaldavad spektrit, mida juba kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada eel-IMT süsteemides, nagu IMT-2000 ja selle edasiarendused.
Without freeing up the spectrum required, preferably in a harmonised way at global level, new services and economic growth will be hindered by capacity constraints in mobile networks.
Ilma nõutava, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut.
The 800 MHz band (790-862 MHz) is optimal for the coverage of large areas by wireless broadband services.
800 MHz sagedusriba (790-862 MHz) on optimaalne suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega.
Building on the harmonisation of technical conditions under Decision 2010/267/EU, and on the Commission Recommendation of 28 October 2009 facilitating the release of the digital dividend in the European Union [13] calling for analogue broadcasting to be switched off by 1 January 2012, and given rapid national regulatory developments, that band should in principle be made available for electronic communications services in the Union by 2013.
Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele otsusega 2010/267/EÜ ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus), [13] millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha liidus aastaks 2013 elektroonilise sideteenuse jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks.
In the longer term, additional spectrum could also be envisaged in the light of the results of an analysis of technology trends, future needs and demand for spectrum.
Pikemas perspektiivis tuleks kavandada ka täiendavat spektrit, pidades silmas analüüsi tulemusi, tehnoloogiasuundumusi, tulevast spektrivajadust ja -nõudlust.
Considering the capacity of the 800 MHz band to transmit over large areas, coverage obligations could be attached to rights, where appropriate.
Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks vajaduse korral õigustele lisada katvuse kohustused.
Increased wireless broadband opportunities are crucial to provide the cultural sector with new distribution platforms, thereby paving the way for the successful future development of that sector.
Traadita lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus.
Wireless access systems, including radio local area networks, may outgrow their current allocations on an unlicensed basis.
Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, võivad litsentsideta neile praegu eraldatud mahtudest välja kasvada.
The need for and feasibility of extending the allocations of unlicensed spectrum for wireless access systems, including radio local area networks, at 2,4 GHz and 5 GHz, should be assessed in relation to the inventory of existing uses of, and emerging needs for, spectrum, and depending on the use of spectrum for other purposes.
Seoses spektri praeguse kasutamise ja uute vajaduste andmiku koostamisega ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel tuleks hinnata seda, kas on vajadust ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele sagedustel 2,4 GHz ja 5GHz.
While broadcasting will remain an important platform for distributing content as it is still the most economical platform for mass-distribution, wired or wireless broadband and other new services provide new opportunities for the cultural sector to diversify its range of distribution platforms, to deliver on-demand services and to tap into the economic potential of the major increase in data traffic.
Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks infosisu levikanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massilise teabeedastuse kanal, pakuvad traadiga ja traadita lairibaside ning muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma levikanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi.