natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to determine the costs and revenues of the public service obligations that qualify for compensation payments, RTP applies an analytical accounting system.
Selleks et kindlaks määrata avalike teenuste osutamise kohustuste kulusid ja tulusid, mida hüvitismaksetena kohaldada saab, kasutab RTP analüütilist raamatupidamissüsteemi.
The public service contracts specify the criteria for calculating the eligible costs for compensation in respect of each public service obligation [43].
Avaliku teenuse osutamise lepingutes määratakse kindlaks kriteeriumid hüvitise saamiseks abikõlblike kulude arvutamiseks iga avaliku teenuse osutamise kohustuse puhul [43].
On the basis of the analytical accounting system mentioned in the previous recital, RTP allocates costs and revenues (for example, personnel and equipment) to cover a defined number of activities (such as management of programming, direct and indirect programme costs, diffusion costs, emission costs, marketing costs and overheads).
Eelmises lõigus mainitud analüütilise raamatupidamissüsteemi alusel jagab RTP kulud ja tulud (nt personal ja seadmed) ettenähtud tegevuste rahastamiseks (nt programmijuhtimine, otsesed ja kaudsed programmikulud, levituskulud, ringlusse laskmise kulud, turunduskulud ning jooksvad kulud).
The direct costs of the different activities are divided between the different cost items (for example, RTP 1, RTP 2, RTPi and RTP África).
Erinevate tegevuste otsekulud jagatakse erinevate kuluartiklite vahel (näiteks RTP 1, RTP 2, RTPi ja RTP África).
The indirect costs are allocated to the cost items on the basis of consistent analytical criteria (for example, the number of broadcasting hours) [44].
Kaudsed kulud jaotatakse kuluartiklitele järjepidevate analüütiliste kriteeriumide alusel (näiteks saatetunnid) [44].
The analytical accounting system has the following characteristics:
Analüütilist raamatupidamissüsteemi iseloomustab alljärgnev.
under the public service contracts, only the net operating costs may be compensated for in accordance with the method described in the public service contracts.
Vastavalt avaliku teenuse osutamise lepingule kompenseeritakse ainult puhastegevuskulud vastavalt avaliku teenuse osutamise lepingutes kirjeldatud meetodile.
The financial cost, the extraordinary expenditure and provisions not directly related to an activity are excluded from compensation [45];
Finantskulusid, plaaniväliseid kulusid ja tegevusega kaudselt seotud eraldisi ei hüvitata [45].
in order to calculate the net reimbursable operating costs, RTP must deduct the operating revenues derived from each public service obligation;
Selleks et välja arvutada hüvitatavad puhastegevuskulud, peab RTP maha arvama igast avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevad tegevustulud.
under the old public service contract, no compensation was allowed for the general public service obligation to operate RTP 1 and RTP 2 and to cover the autonomous regions with one of the channels [46];
Vana avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt ei olnud lubatud hüvitis üldise avalike teenuste osutamise kohustuse eest hoida käigus RTP 1 ja RTP 2 ning ühega neis kanaleist autonoomseid piirkondi hõlmata [46].
under the new public service contract, the operating costs of RTP 1 and RTP 2 can be compensated for, but no extra compensation is allowed in the event of the real net operating costs of RTP 1 and RTP 2 exceeding the planned cost [47].
Uue avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt võib hüvitada RTP 1 ja RTP 2 tegevuskulud, kuid kui RTP 1 ja RTP 2 puhastegevuskulud ületavad planeeritud kulusid, siis ei ole lisahüvitis lubatud [47].
RTP has reported on the net cost of providing the public service in the annual public service reports in line with the cost calculation method described in recitals 60-65.
RTP on oma avalike teenuste osutamise aastaaruandes avaliku teenuse osutamise puhaskulu avaldanud vastavuses põhjendustes 60–65 kirjeldatud kulude arvutamise meetodile.
The following table gives an overview of the costs of each public service activity for which RTP is entitled to receive compensation payments.
Järgnev tabel sisaldab ülevaadet iga avaliku teenuse osutamise tegevuse kohta, mille eest on RTP-l õigus hüvitisele.
Source: Portuguese authorities and the public service reports.
Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded.
S. Carlos National Theatre Foundation
S. Carlose nimelise riikliku teatri fond
The following table gives an overview of RTP’s investments in equipment for its public service activities.
Järgnevalt esitatud tabel annab ülevaate RTP investeeringutest avalike teenuste osutamiseks vajalikesse seadmetesse.
The real investments in public service activities were higher than the investments reported in the public service reports.
Reaalinvesteeringud avalike teenuste osutamisse olid suuremad kui avaldatud avalike teenuste osutamise aruandes.
The objective of the ad hoc measures was to compensate RTP for the public service obligations imposed on it and to finance its investments.
Sihtotstarbeliste meetmete eesmärk oli maksta RTP-le hüvitist talle määratud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ja finantseerida ettevõtte investeeringuid.
In Portugal, the public service operator was not selected as a result of a competitive procedure in which all interested undertakings had the opportunity to state the amount of compensation they would require to operate a public service television broadcasting concession.
Portugalis ei valitud avalikku teenust pakkuvat ettevõtet sellise hankemenetluse tulemusena, kus kõik huvitatud ettevõtjad oleksid saanud võimaluse esitada hüvitissumma, mis nemad vajaksid avalik-õigusliku teleringhäälinguteenuse osutamiseks.
Following the initiation of the Commission’s investigation procedure in this case several interested parties commented on the measures referred to in recitals 21-39.
Pärast käesolevas asjas komisjoni uurimismenetluse algatamist esitas mitu huvitatud isikut märkusi põhjendustes 21–39 viidatud meetmete kohta.
The following recitals provide an overview of the relevant comments received from the interested parties, categorised by measure.
Järgnevates põhjendustes antakse ülevaade huvitatud isikute asjakohastest märkustest, mis on liigitatud meetme järgi.
Only comments pertaining to the issues left open following the judgment of the Court in Case T-442/03 are referred to in this Section, namely those relating to the exemptions from notarial and registration charges and publication costs, as well as in relation to the other measures (the agreement with the social security scheme in 1993, capital injections in the period 1994 to 1997 and a loan in 1998), as referred to in Article 1 of Decision 2005/406/EC.
Käesolevas jaos viidatakse üksnes märkustele, mis käsitlevad pärast kohtu otsust kohtuasjas T-442/03 lahendamata jäänud küsimusi, täpsemalt märkustele, mis seonduvad vabastustega notari- ja registreerimistasudest ning avaldamiskuludest, samuti muude meetmetega (1993. aastal sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud kokkulepe, 1994.–1997. aastal tehtud kapitalisüstid ning 1998. aasta laen), millele on viidatud otsuse 2005/406/EÜ artiklis 1.
These comments of interested parties include views submitted after the Commission’s first opening decision of 15 November 2001 as well as comments received after the publication of the invitation to submit comments on 24 December 2008 [49].
Need huvitatud isikute märkused hõlmavad pärast komisjoni esimest, 15. novembri 2001. aasta menetluse algatamise otsust esitatud seisukohti ning pärast märkuste esitamise üleskutse avaldamist (24. detsember 2008) saadud märkusi [49].
SIC and TVI argued that the exemptions from notarial and registration charges are an exception from the rules that are normally applicable under Portuguese law for any modification in company statutes.
SIC ja TVI väitsid, et notari- ja registreerimismaksetest vabastamine on erand eeskirjadest, mida tavaliselt Portugali õigusaktide kohaselt kohaldatakse, kui ettevõtte põhikiri muutub.
TVI commented that RTP was also exempted from the payment of costs linked to the publication of the notarial deed.
TVI märkis, et RTP oli vabastatud ka notariaalakti avaldamisega seotud kulude tasumisest.
On the capital injections in the period 1994 to 1997, SIC, ACT, the Association of commercial broadcasters, the Italian commercial broadcaster Mediaset and TVI commented that no rational shareholder would have increased the capital of a company of the characteristics of RTP.
Seoses 1994.–1997. aastal tehtud kapitalisüstidega märkisid SIC, ACT (eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide liit), Mediaset ja TVI, et ükski mõistlik aktsionär ei (oleks suurendanud selliste näitajatega ettevõtte nagu RTP kapitali.
The referred capital injections were made in a severely deficit company without a coherent restructuring plan to make the undertaking viable.
Nimetatud kapitalisüstid tehti ettevõttesse, millel oli oluline puudujääk, kuid puudus ühtne ümberkujundamisplaan elujõulisuse taastamiseks.
Furthermore, as regards the loan in 1998, SIC argued that taking into account the fact that RTP was ‘technically bankrupt’ in 1996, no financial institution would have approved such a loan to RTP.
aasta laenu kohta märkis SIC veel, et võttes arvesse asjaolu, et RTP oli 1996. aastal „tegelikult pankrotis”, ei oleks RTP-le sellist laenu andnud ükski finantseerimisasutus.
SIC, in particular, stressed the absence of external audits, which should have taken place on a regular basis.
Eriti SIC rõhutas välisauditite puudumist, mis oleksid pidanud toimuma regulaarselt.
It also referred to flaws found for the year 1998 as described in the BDO Binder report for that year, the only existing external audit, which the Commission should have taken into account.
SIC viitas ka 1998. aasta kohta leitud vigadele, mida kirjeldati BDO Binderi vastava aasta aruandes, ainsas olemasolevas välisauditi aruandes, mida komisjon oleks pidanud arvesse võtma.
It pointed to several criticisms in the BDO Binder report for 1998, including, inter alia, an excess of the advertising limits for RTP television broadcasts.
SIC viitas BDO Binderi 1998. aasta aruande kriitikale, muu hulgas ka RTP teleülekannete reklaamipiirangute ületamise aadressil.
SIC points out that according to the public service contracts, RTP is required to respect advertising limits and can e.g. only show a certain number of minutes of advertising per hour.
SIC juhib tähelepanu sellele, et avaliku teenuse osutamise lepingute kohaselt peab RTP kinni pidama reklaamipiirangutest ja näiteks saab ühes tunnis näidata reklaami vaid teatava arvu minuteid.
SIC pointed to the Portuguese Court of Auditor’s general findings on the public service contracts, which give an incentive to RTP to disregard efficiency and effectiveness in RTP’s management, which goes along with a vague and non-specific public service remit.
SIC viitas Portugali Kontrollikoja üldistele järeldustele avaliku teenuse osutamise lepingute kohta, millega anti RTP-le stiimul mitte pöörata RTP juhtimisel tähelepanu tõhususele ja tulemuslikkusele, millega kaasnes ebatäpne avaliku teenuse osutamise määratlus.
Exemption from notarial charges and registration charges/publication costs
Vabastus notari- ja registreerimistasudest ning avaldamiskuludest
On the exemption from notarial charges, registration charges and publication costs, Portugal agues that, since the transformation of the public undertaking into a public limited company (sociedade anónima) had to be carried out by legislative act, no basis existed for the collection of the taxes and emoluments related to formalisation by notarial deed of that transformation, nor to its registration and publication.
Seoses notari- ja registreerimistasudest ning avaldamiskuludest vabastamisega märgib Portugal, et kuna avalik-õigusliku äriühingu ümberkujundamine aktsiaseltsiks (sociedade anónima) pidi toimuma õigusakti alusel, puudus alus sellise ümberkujundamise ning selle toimingu registreerimise ja avaldamise notariaalaktiga formaliseerimisega seonduvaid makseid ja tasusid nõuda.
The transformation of RTP into a public limited company was carried out in 1992 in order to bring it under private law and the way in which it operates closer to that of private operators.
RTP ümberkujundamine aktsiaseltsiks 1992. aastal toimus selleks, et viia äriühing eraõiguse reguleerimisalasse ja lähendada tema tegevuspõhimõtteid eraringhäälingukanalite omadele.
It was considered necessary to equip RTP with the means and conditions to allow it to best fulfil its public service objectives in a market that was increasingly open to competition.
Peeti vajalikuks anda RTP-le vahendid ja luua talle tingimused, mis võimaldaksid tal parimal võimalikul viisil täita oma avalik-õiguslikke eesmärke turul, mis avanes järjest enam konkurentsile.
The aim was to give RTP’s operations and management the same flexibility afforded to ‘normal’ companies, operating under private commercial law.
Eesmärk oli anda RTP toimingutele ja juhtimisele samasugune paindlikkus, mis iseloomustab „normaalseid” äriühinguid, mis tegutsevad eraõiguslikel alustel.
According to Portugal, the public limited company format was less cumbersome than the State control procedures that previously applied to RTP as a public undertaking, thus offering it better conditions for developing television channels and their programming.
Portugali sõnul oli aktsiaseltsina tegutsemise vorm vähem kohmakas kui riigipoolse kontrolli meetmed, mida varem RTP kui avalik-õigusliku äriühingu suhtes kohaldati, pakkudes niimoodi talle paremaid tingimusi telekanalite ja nende programmi arendamiseks.
Temporary tax exemption provided for in Article 11(1) of Law No 21/92
Ajutine maksuvabastus (seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 1)
Portugal argues that the transformation of RTP by law in 1992, with the consequence that no ‘notarial deed’ for the formalisation of that act was necessary, was in line with the nature and logic of the Portuguese legal system.
Portugal väidab, et RTP ümberkujundamine seaduse alusel 1992. aastal selliselt, et sellise toimingu formaliseerimiseks ei olnud vaja „notariaalakti”, oli kooskõlas Portugali õigussüsteemi iseloomu ja loogikaga.
In that regard Portugal recalls that RTP had been established as a public undertaking in 1975 by way of legislation, namely, by the Decree-Law No 674-D/75.
Sellega seoses meenutab Portugal, et RTP asutati 1975. aastal avalik-õigusliku äriühinguna õigusakti alusel (dekreetseadus nr 674-D/75).
Therefore, as specifically required by Law 84/88 that governed the transformation of public undertakings into public limited companies, such acts had to be carried out also by way of legislation.
Seega tuli ka sellised toimingud teostada õigusakti alusel, nagu on konkreetselt nõutud seaduses nr 84/88, milles käsitletakse avalik-õiguslike äriühingute ümberkujundamist aktsiaseltsiks.
Pursuant to Article 3(2) of Law No 84/88, which is a general law on the transformation of public undertakings (see above recital 25), the legislative act that provided for the transformation of the public undertaking had to approve the statutes of the public limited company resulting from the transformation.
Seaduse nr 84/88 (üldseadus avalik-õiguslike äriühingute ümberkujundamise kohta, vt põhjendus 25) artikli 3 lõike 2 kohaselt tuli avalik-õigusliku äriühingu ümberkujundamist käsitleva õigusaktiga kinnitada ümberkujundamise tulemusel tekkiva aktsiaseltsi põhikiri.
This was, moreover, in line with the principle of the equivalence of acts, according to which legislative acts may only be amended, suspended or revoked by acts having an equivalent ranking within the hierarchy of legal acts.
Lisaks oli see kooskõlas õigusaktide võrdsuse põhimõttega, mille kohaselt võib õigusakte muuta, nende mõju peatada või kehtetuks tunnistada ainult samaväärsete õigusaktidega.
Portugal points out that the principle of the equivalence of acts is provided for in the Portuguese Constitution (currently Article 112(5) or Article 115(5) of the Constitution at the time when RTP was transformed in 1992) which states that ‘no law shall create other categories of legislation, or grant other types of act the power to interpret, integrate, modify, suspend or revoke any of its provisions with any external effect’.
Portugal juhib tähelepanu sellele, et õigusaktide samaväärsuse põhimõte on sätestatud Portugali põhiseaduses (praegu artikli 112 lõige 5, RTP ümberkujundamise ajal 1992. aastal artikli 115 lõige 5), milles on sätestatud, et „ühegi õigusaktiga ei looda muud liiki õigusakte ega anta muud liiki õigusaktidele volitusi välise mõjuga tõlgendada, liita, muuta, peatada ega kehtetuks tunnistada selle sätteid”.
The application of this principle to the transformation of public undertakings is supported by legal authors [50].
Selle põhimõtte kohaldamist avalik-õiguslike äriühingute ümberkujundamise puhul toetavad õigusteoreetikud [50].
Portugal also refers to a number of judgments of its Constitutional Court which reiterate the interpretation that a law may only be interpreted by another law [51] and not by an act with a different and inferior ranking within the hierarchy of legal acts.(83) Portugal argues that the transformation of RTP into a public limited company by Law No 21/92 was carried out in compliance with that general scheme of Portuguese law and could not lawfully have been carried out simply under private law in the form of a notarial deed.
Portugal viitab ka mitmele Riigikohtu lahendile, milles korratakse tõlgendust, et seadust võib tõlgendada üksnes teise seadusega, [51] mitte sellest piiratuma õigusmõjuga aktiga.(83) Portugal väidab, et RTP ümberkujundamine aktsiaseltsiks seadusega nr 21/92 toimus kooskõlas selle Portugali õiguse üldpõhimõttega ja seda ei oleks olnud võimalik õiguspäraselt teha lihtsalt eraõigusliku notariaalakti alusel.
Portugal also quotes several examples of other public undertakings transformed by legislative act into public limited companies [52].
Portugal tsiteerib ka mitmeid teisi näiteid avalik-õiguslike äriühingute aktsiaseltsideks ümberkujundamise kohta õigusakti alusel [52].
Portugal refers to Decree law No 267/76 of 8 April 1976 which established for the first time a general scheme for public undertakings.
Portugal viitab 8. aprilli 1976. aasta dekreetseadusele nr 267/76, millega loodi esmakordselt avalik-õiguslike äriühingute üldskeem.
That decree-law established that public undertakings could only be created by way of a decree-law, which must approve their statutes.
Kõnealuse dekreetseadusega sätestati, et avalik-õiguslikke äriühinguid on võimalik luua vaid dekreetseaduse alusel, millega tuleb kinnitada ka nende põhikirjad.
That applied also to subsequent alterations of the statutes.
Sama kehtis ka põhikirjade edasisel muutmisel.
Portugal further refers to Law No 84/88 of 20 July 1988 (see recital 25 of this Decision) which stipulated that a decree-law was necessary to transform public undertakings into public limited companies and that it also should approve the statutes of the public undertaking.
Portugal viitab ka 20. juuli 1988. aasta seadusele nr 84/84 (vt käesoleva otsuse põhjendus 25), milles sätestati, et avalik-õigusliku äriühingu aktsiaseltsiks ümberkujundamiseks on vaja dekreetseadust ja et ühtlasi tuleks sellega heaks kiita aktsiaseltsi põhikiri.
Portugal consequently concludes that for the transformation of RTP in 1992 first a decree-law was necessary and that secondly also the statutes could only be approved by law and not by notarial deed.
Sellest järeldab Portugal, et esiteks oli RTP ümberkujundamiseks 1992. aastal vaja dekreetseadust, ja teiseks, et ka põhikirja võis kinnitada üksnes seadusega, mitte notariaalaktiga.
In addition, Law No 58/90 of 7 September 1990 required public service television to be provided by operators owned exclusively or in majority by public entities, and the statutes of such operators had to be approved by decree-law.
Lisaks nõuti 7. septembri 1990. aasta seaduses nr 58/90, et avalik-õiguslikku televisiooniteenust osutaksid täielikult või suuremas osas avalik-õiguslike äriühingute omanduses olevad äriühingud ning et selliste äriühingute põhikirjad tuleb heaks kiita dekreetseadusega.
As regards the ‘registration charges’, Portugal observes that while the registration of the statutes approved by Law No 21/92 was exempted from such charges, the registration formalities still had to be carried out ‘ex officio’.
„Registreerimistasude” kohta märgib Portugal, et ehkki seadusega nr 21/92 kinnitatud põhikirjade registreerimine oli sellistest tasudest vabastatud, tuli sellised registreerimisformaalsused siiski ex officio teostada.
Registration formalities were considered necessary because the Commercial Registration Code (Código do Registo Comercial) requires acts relating to companies to be registered and published.
Registreerimisformaalsusi peeti vajalikuks seetõttu, et äriregistri seadustik (Código do Registo Comercial) nõuab äriühingutega seonduvate toimingute registreerimist ja avaldamist.
According to Portugal, the value of the registration charges is 11000 contos [53] which equals PTE 11000000.
Portugali sõnul oli registreerimistasude suurus 11000contot, [53] st 11 miljonit Portugali eskuudot.
Regarding the publication requirement, Portugal stresses that since RTP’s statutes were published in the Diário da República as an Annex to Law No 21/92 which approved them, that requirement was fulfilled.
Avaldamisnõude kohta rõhutab Portugal, et kuna RTP põhikiri avaldati selle kinnitanud seaduse nr 21/92 lisana Diário da República’s, oli see nõue täidetud.
Permanent tax exemption in accordance with Article 11(2) of Law No 21/92
Püsivabastus maksudest (seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 2)
With regards to SIC’s comments concerning Article 11(2) of Law No 21/92, Portugal replied that the Portuguese legislator did not reserve specified tax benefits in business transformation or restructuring operations for public undertakings.
Seoses SICi märkustega seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohta vastas Portugal, et Portugali seadusandja ei näinud ette erilisi maksusoodustusi avalik-õiguslike äriühingute äritegevuse muutmise või ümberkujundamise puhul.
Instead of stipulating that the decree law was sufficient for all legal purposes and any acts necessary to regularise ‘the situation’ (that is to say the 1992 transformation, own emphasis added), Article 11(2) provided that RTP would be exempted from any charges and fees that gave effect to the acts in the property registers.
Selle asemel et sätestada, nagu piisaks kõigiks õiguslikeks eesmärkideks ja kõigiks „olukorra” (st 1992. aasta ümberkujundamise, komisjonipoolne rõhutus) regulariseerimiseks vajalikeks toiminguteks dekreetseadusest, sätestati artikli 11 lõikes 2, et RTP vabastatakse kõigist maksudest ja lõivudest, millega jõustatakse registritoimingud.
Settlement between the Social Security and RTP on the rescheduling of debt and the waiver of interest
Sotsiaalkindlustusameti ja RTP vahel sõlmitud võla ümberkujundamise ja viivistest loobumise kokkulepe
Portugal claims that the background of the initial settlement between the Social Security administration and RTP on the rescheduling of debt and the waiver of interest and fines was a legal dispute on the constitutionality of Implementing Decree No 12/83 regarding mandatory social security deductions on remuneration for overtime.
Portugal väidab, et sotsiaalkindlustusameti ja RTP vahel sõlmitud võla ümberkujundamise ja viivistest ning trahvidest loobumise esialgse kokkuleppe taustaks oli kohtuvaidlus seoses rakendusmääruse nr 12/83, mis reguleerib ületunnitöötasust kohustuslikult kinnipeetavaid sotsiaalkindlustusmakseid.
The settlement acknowledged RTP’s interpretation that the remuneration was not subject to social security deductions, which was supported by a tax expert.
Kokkulepe tõendas RTP tõlgendust, mida toetas ka maksuekspert, et ületunnitöötasult sotsiaalkindlustusmakseid ei maksta.