natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘BAT conclusions’ as defined in Article 3(12) of Directive 2010/75/EU are the key element of BAT reference documents and lay down the conclusions on best available techniques, their description, information to assess their applicability, the emission levels associated with the best available techniques, associated monitoring, associated consumption levels and, where appropriate, relevant site remediation measures.
Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 12 määratletud PVT-järeldused on PVT-viitedokumentide põhielement, milles esitatakse järeldused parima võimaliku tehnika kohta, selle kirjeldus ning teave selle rakendatavuse hindamiseks ning parima võimaliku tehnikaga saavutatud heitetasemete, sellega seotud seire, sellega seotud tarbimistasemete ja vajadusel asjaomase tegevuskoha suhtes võetavate parandamismeetmete kohta.
In accordance with Article 14(3) of Directive 2010/75/EU, BAT conclusions are to be the reference for setting the permit conditions for installations covered by Chapter 2 of that Directive.
Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõikele 3 viidatakse sama direktiivi II peatükis käsitletud käitiste jaoks loa tingimuste kehtestamisel PVT-järeldustele.
Article 15(3) of Directive 2010/75/EU requires the competent authority to set emission limit values that ensure that, under normal operating conditions, emissions do not exceed the emission levels associated with the best available techniques as laid down in the decisions on BAT conclusions referred to in Article 13(5) of that Directive.
Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 3 kohaselt sätestab pädev asutus heite piirväärtused, mis tagavad, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületa heide parima võimaliku tehnikaga saavutatavaid heitetasemeid, mis on sätestatud sama direktiivi artikli 13 lõikes 5 osutatud PVT-järeldusi käsitlevas otsuses.
Article 15(4) of Directive 2010/75 provides for derogations from the requirement laid down in Article 15(3) only where the costs associated with the achievement of emissions levels disproportionately outweigh the environmental benefits due to the geographical location, the local environmental conditions or the technical characteristics of the installation concerned.
Direktiivi 2010/75 artikli 15 lõikes 4 lubatakse artikli 15 lõikes 3 esitatud nõude suhtes erandeid teha üksnes juhul, kui heitetasemete saavutamisega seonduvad kulud ületavad keskkonnaalast kasu asjaomase käitise geograafilise asukoha, kohalike keskkonnatingimuste või tehniliste näitajate tõttu.
Article 16(1) of Directive 2010/75/EU provides that the monitoring requirements in the permit referred to in point (c) of Article 14(1) are to be based on the conclusions on monitoring as described in the BAT conclusions.
Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 16 lõikele 1 põhinevad artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud seirenõuded PVT-järelduste kohastel seiret käsitlevatel järeldustel.
In accordance with Article 21(3) of Directive 2010/75/EU, within four years of publication of decisions on BAT conclusions, the competent authority is to reconsider and, if necessary, update all the permit conditions and ensure that the installation complies with those permit conditions.
Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikele 3 vaatab pädev asutus nelja aasta jooksul alates PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamisest läbi ja vajaduse korral ajakohastab kõik loa tingimused ning tagab, et käitis vastab kõnealuse loa tingimustele.
Commission Decision of 16 May 2011 establishing a forum for the exchange of information pursuant to Article 13 of the Directive 2010/75/EU on industrial emissions [2] established a forum composed of representatives of Member States, the industries concerned and non-governmental organisations promoting environmental protection.
Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, millega luuakse foorum teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13, [2] loodi foorum, mis koosneb liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest.
In accordance with Article 13(4) of Directive 2010/75/EU, the Commission obtained the opinion [3] of that forum on the proposed content of the BAT reference document for iron and steel production on 13 September 2011 and made it publicly available.
Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 4 sai komisjon 13. septembril 2011. aastal kätte nimetatud foorumi arvamuse [3] raua- ja terasetootmist käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta ning tegi selle avalikult kättesaadavaks.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 75(1) of Directive 2010/75/EU,
Nimetatud otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
The BAT conclusions for iron and steel production are set out in the Annex to this Decision.
PVT-järeldused raua- ja terasetootmise jaoks on esitatud käesoleva otsuse lisas.
BAT CONCLUSIONS FOR IRON AND STEEL PRODUCTION
PVT-JÄRELDUSED RAUA- JA TERASETOOTMISE JAOKS
General BAT Conclusions
Üldised PVT-järeldused
Energy management
Energiamajandus
Material management
Materjalijuhtimine
Management of process residues such as by-products and waste
Protsessijääkide, nt kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemine
Diffuse dust emissions from materials storage, handling and transport of raw materials and (intermediate) products
Tooraine ja vaheainete ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiv tolmu hajusheide
Water and waste water management
Vee- ja heitveekäitlus
Decommissioning
Tegevuse lõpetamine
BAT Conclusions For Sinter Plants
PVT-järeldused paagutusseadmete jaoks
BAT Conclusions For Pelletisation Plants
PVT-järeldused brikettimisseadmete jaoks
BAT Conclusions For Coke Oven Plants
PVT-järeldused koksiahjude jaoks
BAT Conclusions For Blast Furnaces
PVT-järeldused kõrgahjude jaoks
BAT Conclusions For Basic Oxygen Steelmaking And Casting
PVT-järeldused hapnikkonvertermenetlusega terase tootmise ja valamise jaoks
BAT Conclusions For Electric Arc Furnace Steelmaking And Casting
PVT-järeldused elektrikaarahjuga terase tootmise ja valamise jaoks
These BAT conclusions concern the following activities specified in Annex I to Directive 2010/75/EU, namely:
Käesolevates parima võimaliku tehnika (PVT-) järeldustes käsitletakse direktiivi 2010/75/EL I lisas nimetatud järgmisi tööstusvaldkondi:
activity 1.3 coke production
tegevusvaldkond 1.3 koksi tootmine;
activity 2.1 metal ore (including sulphide ore) roasting and sintering
tegevusvaldkond 2.1 metallimaakide (sh sulfiidmaagid) särdamine ja paagutamine;
activity 2.2 production of pig iron or steel (primary or secondary fusion) including continuous casting, with a capacity exceeding 2,5 tonnes per hour.
tegevusvaldkond 2.2 malmi või terase tootmine (esmane või teisene sulatamine), sealhulgas pidevvalu, tootmisvõimsusega üle 2,5 tonni tunnis.
In particular, the BAT conclusions cover the following processes:
Täpsemalt käsitletakse PVT-järeldustes järgmisi protsesse:
the loading, unloading and handling of bulk raw materials
mahttooraine peale- ja mahalaadimine ning käitlemine;
the blending and mixing of raw materials
tooraine segamine;
the sintering and pelletisation of iron ore
rauamaagi paagutamine ja brikettimine;
the production of coke from coking coal
koksisöest koksi tootmine;
the production of hot metal by the blast furnace route, including slag processing
kuuma metalli tootmine kõrgahjuprotsessiga, sealhulgas räbu töötlemine;
the production and refining of steel using the basic oxygen process, including upstream ladle desulphurisation, downstream ladle metallurgy and slag processing
terase tootmine hapnikkonvertermenetlusega, sealhulgas eeltöötlusel valukopas väävlitustamine ning järeltöötlusel valukopa metallurgia ja räbu töötlemine;
the production of steel by electric arc furnaces, including downstream ladle metallurgy and slag processing
terase tootmine elektrikaarahjuga, sealhulgas järeltöötlusel valukopa metallurgia ja räbu töötlemine;
production of lime in kilns, covered by the Cement, Lime and Magnesium Oxide Manufacturing Industries BREF (CLM)
lubja tootmine põletusahjudes, mida käsitletakse viitedokumendis tsemendi, lubja ja magneesiumoksiidi tootmise parima võimalik tehnika kohta (CLM);
the treatment of dusts to recover non-ferrous metals (e.g. electric arc furnace dust) and the production of ferroalloys, covered by the Non-Ferrous Metals Industries BREF (NFM)
tolmude (nt elektrikaarahjude tolmu) töötlemine värviliste metallide püüdmiseks ja ferrosulamite tootmiseks, mida käsitletakse viitedokumendis mitteraudmetallide tööstuse parima võimaliku tehnika kohta (NFM);
sulphuric acid plants in coke ovens, covered by the Large Volume Inorganic Chemicals-Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF BREF).
koksiahjude väävelhappeseadmed, mida käsitletakse viitedokumendis anorgaaniliste kemikaalide (ammoniaak, happed ja väetised) suuremahulise tootmise parima võimaliku tehnika kohta (LVIC-AAF).
Other reference documents which are of relevance for the activities covered by these BAT conclusions are the following:
Lisaks on käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega seoses olulised järgmised viitedokumendid.
Large Combustion Plants BREF (LCP)
Suured põletusseadmed (LCP)
Combustion plants with a rated thermal input of 50 MW or more
Suured põletusseadmed nimisoojusvõimsusega 50 MW või enam
Ferrous Metals Processing Industry BREF (FMP)
Raudmetalle töötlev tööstus (FMP)
Downstream processes like rolling, pickling, coating, etc.
Järeltöötlusprotsessid, näiteks valtsimine, söövitamine, katmine jne
Continuous casting to the thin slab/thin strip and direct sheet casting (near-shape)
Õhukese slääbi / õhukeste ribade ja lehtede (ligilähedase kujuga) valamine
Emissions from Storage BREF (EFS)
Ladustamisel tekkiv heide (EFS)
Storage and handling
Ladustamine ja käitlemine
Industrial Cooling Systems BREF (ICS)
Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS)
Cooling systems
Jahutussüsteemid
General Principles of Monitoring (MON)
Monitooringu üldpõhimõtted (MON)
Emissions and consumptions monitoring
Heitkoguste ja tarbimise järelevalve
Energy Efficiency BREF (ENE)
Energiatõhusus (ENE)
Economic and cross-media effects of techniques
Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju
The environmental performance levels associated with BAT are expressed as ranges, rather than as single values.
PVTga seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse tasemed on esitatud vahemike, mitte üksikväärtustena.
A range may reflect the differences within a given type of installation (e.g. differences in the grade/purity and quality of the final product, differences in design, construction, size and capacity of the installation) that result in variations in the environmental performances achieved when applying BAT
Vahemikuga võetakse arvesse teatud tüüpi käitistes esineda võivaid erinevusi (nt lõpptoodangu klassi/puhtuse ja kvaliteedi erinevused, käitise tehnilise lahenduse, ehituse, suuruse ja tootmisvõimsuse erinevused), mille tagajärjel tekib PVT kohaldamisega seonduva keskkonnategevuse tulemuslikkuses kõikumisi.
EXPRESSION OF EMISSION LEVELS ASSOCIATED WITH THE BEST AVAILABLE TECHNIQUES (BAT-AELs)
PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKAGA (PVT) SEONDUVATE HEITETASEMETE VÄLJENDAMINE
In these BAT conclusions, BAT-AELs for air emissions are expressed as either:
Käesolevates PVT-järeldustes väljendatakse õhku eralduva heite PVTga seonduvaid tasemeid ühel järgmistest kujudest:
mass of emitted substances per volume of waste gas under standard conditions (273,15 K, 101,3 kPa), after deduction of water vapour content, expressed in the units g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 or ng/Nm3; or
heiteaine mass jääkgaasi ruumalaühiku kohta standardtingimustel (273,15 K; 101,3 kPa) pärast veeauru sisalduse lahutamist, ühik g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 või ng/Nm3; või
mass of emitted substances per unit of mass of products generated or processed (consumption or emission factors), expressed in the units kg/t, g/t, mg/t or μg/t.
heiteaine mass toodetud või töödeldud toodangu massiühiku kohta (kulu- või heitekoefitsient), ühik kg/t, g/t, mg/t või μg/t.
and BAT-AELs for emissions to water are expressed as:
Vette eralduva heite PVTga seonduvat taset väljendatakse kujul:
mass of emitted substances per volume of waste water, expressed in the units g/l, mg/l or μg/l.
heiteaine mass heitvee mahuühiku kohta, ühik g/l, mg/l või μg/l.
For the purposes of these BAT conclusions:
Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid:
‘NOX’ means
NO X
the sum of nitrogen oxide (NO) and nitrogen dioxide (NO2) expressed as NO2
lämmastikoksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, mida väljendatakse kujul NO2;
‘SOX’ means
SO X
the sum of sulphur dioxide (SO2) and sulphur trioxide (SO3) expressed as SO2
vääveldioksiidi (SO2) ja vääveltrioksiidi (SO3) summa, mida väljendatakse kujul SO2;
Unless otherwise stated, the BAT conclusions presented in this section are generally applicable.
Kui ei ole öeldud teisiti, on käesolevas osas esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad.
The process specific BAT included in the Sections 1.2 – 1.7 apply in addition to the general BAT mentioned in this Section.
Lisaks käesolevas osas nimetatud üldisele PVT-le kohaldatakse ka punktides 1.2–1.7 osutatud protsessipõhiseid PVTsid.
BAT is to implement and adhere to an environmental management system (EMS) that incorporates all of the following features:
PVT on kõigile järgmistele tunnustele vastava keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine ja järgimine:
I. commitment of management, including senior management;
I. juhtkonna, s.h tippjuhtkonna pühendumus;
definition of an environmental policy that includes continuous improvement for the installation by the management;
keskkonnapoliitika selline määratlemine, mis muu hulgas näeb ette käitise pidevat täiustamist juhtkonna poolt;
structure and responsibility
i. struktuur ja vastutus,
documentation
v. dokumentatsioon,
safeguarding compliance with environmental legislation;
vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele;
V. checking performance and taking corrective action, paying particular attention to:
V. täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele:
monitoring and measurement (see also the Reference Document on the General Principles of Monitoring)
seire ja mõõtmised (vt ka viitedokument „Järelevalve üldpõhimõtted”),
independent (where practicable) internal and external auditing in order to determine whether or not the EMS conforms to planned arrangements and has been properly implemented and maintained;
sõltumatu (võimaluse korral) sise- ja väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse vastavalt nõuetele;
consideration for the environmental impacts from the eventual decommissioning of the installation at the stage of designing a new plant, and throughout its operating life;
seadmete tulevase demonteerimise keskkonnamõjuga arvestamine uute seadmete projekteerimise ajal ning kogu nende tööaja jooksul;
The scope (e.g. level of details) and nature of the EMS (e.g. standardised or non-standardised) will generally be related to the nature, scale and complexity of the installation, and the range of environmental impacts it may have.
Keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala (nt üksikasjalikkuse tase) ja laad (nt standardne või mittestandardne) sõltub enamasti käitise iseloomust, suurusest ja keerukusest ning võimalikust keskkonnamõjust.
BAT is to reduce thermal energy consumption by using a combination of the following techniques:
PVT on soojusenergia kulu vähendamine mitme järgmise meetodi abil.
I. improved and optimised systems to achieve smooth and stable processing, operating close to the process parameter set points by using
I. Ladusa ja stabiilse töötlemise tagamiseks täiustatud ja optimeeritud süsteemid, mida käitatakse protsessi parameetrite sättepunktide lähedaste väärtuste juures, kasutades
process control optimisation including computer-based automatic control systems
optimeeritud protsessijuhtimist, sealhulgas arvutipõhiseid automaatjuhtimissüsteeme,
modern, gravimetric solid fuel feed systems
kaasaegseid gravimeetrilisi tahke kütuse etteandesüsteeme,
preheating, to the greatest extent possible, considering the existing process configuration.
protsessi konfiguratsiooni raames võimalikku maksimaalset eelkuumutust.
recovering excess heat from processes, especially from their cooling zones
Protsessides vabaneva soojuse taaskasutamine, eriti jahutustsoonides
an optimised steam and heat management
Auru ja soojuse optimaalne käitlemine
applying process integrated reuse of sensible heat as much as possible.
Füüsikalise soojuse maksimaalne võimalik protsessisisene korduskasutamine.
In the context of energy management, see the Energy Efficiency BREF (ENE).
Energiamajandusega seoses vt viitedokument energiatõhususe parima võimaliku tehnika kohta (ENE).
Description of BAT I.i
I PVT punkti i kirjeldus
The following items are important for integrated steelworks in order to improve the overall energy efficiency:
Terasetehase üldise energiatõhususe parandamiseks on olulised järgmised küsimused:
optimising energy consumption
energiatarbimise optimeerimine;
online monitoring for the most important energy flows and combustion processes at the site including the monitoring of all gas flares in order to prevent energy losses, enabling instant maintenance and achieving an undisrupted production process
energiakadude vältimine kõige olulisemate kohapealsete energiavoogude ja põletusprotsesside, sealhulgas kõigi tõrvikpõletusprotsesside, pidevseire abil, mis võimaldab kohe teha hooldustöid ning saavutada katkestusteta tootmisprotsess;
reporting and analysing tools to check the average energy consumption of each process
aruandlus- ja analüüsivahendid iga protsessi keskmise energiakulu kontrollimiseks;
defining specific energy consumption levels for relevant processes and comparing them on a long-term basis
oluliste protsesside energia erikulu taseme määratlemine ning pikaajaline võrdlemine;
carrying out energy audits as defined in the Energy Efficiency BREF, e.g. to identify cost-effective energy savings opportunities.
energiatõhususe parima võimaliku tehnika viitedokumendis määratletud energiaauditite läbiviimine, nt kulutõhusate energiasäästuvõimaluste leidmiseks.
Description of BAT II – IV
II–IV PVT kirjeldus
Process integrated techniques used to improve energy efficiency in steel manufacturing by improved heat recovery include:
Terasetootmise protsessidesse integreeritud meetodid soojuse parema taaskasutuse abil energiatõhususe suurendamiseks on muu hulgas järgmised:
combined heat and power production with recovery of waste heat by heat exchangers and distribution either to other parts of the steelworks or to a district heating network
soojuse ja elektri koostootmine, kus jääksoojus võetakse soojusvahetite abil taas kasutusele ning suunatakse terasetehase teistesse osadesse või kaugküttevõrku;
the installation of steam boilers or adequate systems in large reheating furnaces (furnaces can cover a part of the steam demand)
suurtesse kuumutusahjudesse aurukatelde või muude sobivate süsteemide paigaldamine (kattes ahju abil osa auruvajadusest);
preheating of the combustion air in furnaces and other burning systems to save fuel, taking into consideration adverse effects, i.e. an increase of nitrogen oxides in the off-gas
kütuse säästmiseks ahjude ja muude põletussüsteemide põlemisõhu eelkuumutamine, võttes arvesse selle negatiivset mõju, s.t lämmastikoksiidide sisalduse kasvu heitgaasis;
the insulation of steam pipes and hot water pipes
aurutorude ja kuumaveetorude isoleerimine;
recovery of heat from products, e.g. sinter
soojuse taaskasutuseks kogumine protsessisaadustelt, nt aglomeraadilt;
where steel needs to be cooled, the use of both heat pumps and solar panels
nii soojuspumpade kui ka päikesepaneelide kasutamine terase jahutamise vajaduse korral;
the use of flue-gas boilers in furnaces with high temperatures
suitsugaasikatelde kasutamine kõrge temperatuuriga ahjudes;
the oxygen evaporation and compressor cooling to exchange energy across standard heat exchangers
hapniku aurustumisel ja kompressoril põhinev jahutussüsteem energia vahetamiseks standardsete soojusvahetitega;
the use of top recovery turbines to convert the kinetic energy of the gas produced in the blast furnace into electric power.
regeneratsiooniturbiinide kasutamine, et muundada kõrgahjus tekkiva gaasi kineetiline energia elektrienergiaks.
Applicability of BAT II – IV
II–IV PVT kohaldatavus
Combined heat and power generation is applicable for all iron and steel plants close to urban areas with a suitable heat demand.
Soojuse ja elektrienergia koostootmine on kohaldatav kõigis raua- ja terasetehastes, mis asuvad sobiva soojusvajadusega linnapiirkondade läheduses.
The specific energy consumption depends on the scope of the process, the product quality and the type of installation (e.g. the amount of vacuum treatment at the basic oxygen furnace (BOF), annealing temperature, thickness of products, etc.).
Energia erikulu sõltub protsessi ulatusest, toote kvaliteedist ja käitise tüübist (nt vaakumtöötluse maht hapnikkonverteris, lõõmutustemperatuur, toodete paksus jne).
BAT is to reduce primary energy consumption by optimisation of energy flows and optimised utilisation of the extracted process gases such as coke oven gas, blast furnace gas and basic oxygen gas.
PVT on primaarse energiakulu vähendamine energiavoogude optimeerimise ning eemaldatud protsessigaaside, näiteks koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ja hapnikkonverterigaasi parema kasutamise abil.
Process integrated techniques to improve energy efficiency in an integrated steelworks by optimising process gas utilisation include:
Terasetehase protsessidesse integreeritud meetodid protsessigaaside parema kasutamise abil energiatõhususe suurendamiseks on muu hulgas järgmised:
the use of gas holders for all by-product gases or other adequate systems for short-term storage and pressure holding facilities
kõigi kõrvalsaadusena tekkivate gaaside lühiajaliseks hoidmiseks gaasimahutite ja surugaasihoidlate kasutamine;
increasing pressure in the gas grid if there are energy losses in the flares – in order to utilise more process gases with the resulting increase in the utilisation rate
tõrvikpõletamise energiakadude korral gaasivõrgus surve suurendamine, et kasutada ära rohkem protsessigaase ning suurendada sellega gaaside kasutamise määra;
gas enrichment with process gases and different calorific values for different consumers
gaasi rikastamine protsessigaasidega ning eri tarbijate jaoks eri kütteväärtuste kasutamine;
heating fire furnaces with process gas
põletusahjude kütmine protsessigaasiga;
use of a computer-controlled calorific value control system
arvutipõhise juhtimissüsteemi kasutamine kütteväärtuse reguleerimiseks;
recording and using coke and flue-gas temperatures
koksi ja suitsugaasi temperatuuriandmete fikseerimine ja kasutamine;
adequate dimensioning of the capacity of the energy recovery installations for the process gases, in particular with regard to the variability of process gases.
protsessigaaside energia taaskasutusseadme võimsuse korrektne mõõtmestamine, eriti arvestades protsessigaaside muutumise võimalusi.
The specific energy consumption depends on the scope of the process, the product quality and the type of installation (e.g. the amount of vacuum treatment at the BOF, annealing temperature, thickness of products, etc.).
Energia erikulu sõltub protsessi ulatusest, toote kvaliteedist ja käitise tüübist (nt vaakumtöötluse maht hapnikkonverteris, lõõmutustemperatuur, toodete paksus jne).