natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new Fisheries Insurance Scheme would then enter into force on 1 January 2013.
Uus kalanduse kindlustusskeem jõustuks siis 1. jaanuaril 2013.
As indicated above [12], the Finnish authorities confirmed by letter of 19 September 2011 their commitment to amend the legislation which constitutes the legal basis of that scheme.
Nagu eespool märgitud, [12] kinnitasid Soome ametiasutused 19. septembri 2011. aasta kirjaga oma lubadust selle kava õiguslikuks aluseks olevaid õigusakte muuta.
For that purpose, they consider that these changes in these contracts could be done by 1 January 2014 and the amended conditions be applied to the aid granted to the insurers from that date onwards.
Nad on seisukohal, et vajalikud muudatused saab lepingutes teha 1. jaanuariks 2014 ning muudetud tingimusi on võimalik kohaldada kindlustusettevõtjatele sellest kuupäevast alates antava abi suhtes.
Comments from third parties
Kolmandate isikute selgitused
Two fishermen’s associations sent comments to the Commission: Suoman Ammattikalastajaliitto and Katatalouden Keskuliitto.
Komisjonile saatsid selgitusi kaks kalurite ühendust: Suomen Ammattikalastajaliitto ja Katatalouden Keskuliitto.
On the same line than the Finnish authorities, both associations put the emphasis on the specific conditions of fishing in Finland and the unavailability of insurance offer for the damages covered.
Sarnaselt Soome ametiasutustega rõhutasid mõlemad ühendused Soome eripäraseid kalapüügitingimusi ja vaatlusaluste kahjude katteks kindlustuspakkumise puudumist.
One of them (Suoman Ammattikalastajaliitto) observed that the Commission has not provided any evidence that this aid scheme is likely to affect competition between Member States, noting in particular that professional fishing is currently the source of only 7 % of the fish consumed in the country and Finland’s fishing industry and fish market are therefore dependent on imported fish.
Üks ühendus (Suomen Ammattikalastajaliitto) täheldas, et komisjon ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, kuidas see abikava võiks kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi, märkides eelkõige, et kutseline kalapüük annab praegu ainult 7 % riigis tarbitavast kalast ning Soome kalatööstus ja kalaturg on seega sõltuvad kalaimpordist.
For that reason, this association regards the preliminary conclusion expressed in the initiating of the procedure as unfounded.
Seetõttu peab see ühendus menetluse algatamisel väljendatud esialgset järeldust alusetuks.
The Fisheries Insurance Associations support also the position expressed by the Finnish authorities.
Kalanduse kindlustusseltsid toetavad samuti Soome ametiasutuste seisukohta.
They point out that fishing industry in Finnish waters is facing very specific climatic and geographic conditions.
Nad juhivad tähelepanu sellele, et Soome vetes valitsevad kalanduse jaoks väga erilised ilmastikuolud ja geograafilised tingimused.
They indicate that this insurance system was established because of the lack of offer from the private insurance sector which was not ready to cover such risks for the fishing activity which is an activity of marginal importance.
Nad märgivad, et kõnealune kindlustussüsteem loodi, kuna puudus pakkumine erasektori kindlustusettevõtjatelt, kes ei olnud valmis kindlustama selliseid riske kalanduses, mis on marginaalse tähtsusega tegevusala.
In addition, the Fisheries Insurance Associations are obliged to insure all fishermen established in the region of their competence.
Lisaks on kalanduse kindlustusseltsid kohustatud kindlustama kõiki nende vastutuspiirkonnas tegutsevaid kalureid.
Article 107(1) of the TFEU states that ‘Save as otherwise provided in the Treaties, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market’.
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
The compensation paid to the fishing enterprises by the fisheries insurance associations comes partly from monies granted to these associations by the State.
Kalapüügiettevõtjatele kalanduse kindlustusseltside poolt makstav hüvitis tuleb osaliselt rahast, mille annab nendele seltsidele riik.
These monies come from the State budget.
See raha pärineb riigieelarvest.
As this compensation brings a financial advantage to the enterprises of the fishing sector, it is a sectorial advantage granted through State resources.
Kuna see hüvitis annab finantseelise kalandusettevõtjatele, on see ühele sektorile riigi ressurssidest antud eelis.
According to the case law of the Court of Justice, the mere fact that the competitive position of an undertaking is strengthened compared with other competing undertakings, by giving it an economic benefit which it would not otherwise have received in the normal course of its business, points to a possible distortion of competition [13].
Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale osutab konkurentsi moonutamise ohule ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsivõime tugevneb konkureerivate ettevõtjatega võrreldes tänu majanduseelisele, mida ta ei oleks saanud oma tavalise majandustegevuse käigus [13].
Further, aid for an undertaking that operates in a market open to intra-Union trade is liable to affect trade between Member States [14].
Lisaks võib abi, mida antakse liidusisesele kaubandusele avatud turul tegutsevale ettevõtjale, tõenäoliselt kahjustada kaubavahetust liikmesriikide vahel [14].
Given that there is substantial trade in fisheries products inside the European Union, this measure reinforces the position of these enterprises on the Union market and hence is liable to distort or threatens to distort competition and affect intra-Union trade [15].
Arvestades, et Euroopa Liidus toimub kalandustoodetega oluline kaubavahetus, tugevdab see meede kõnealuste ettevõtjate positsiooni liidu turul ja võib seega moonutada või ähvardab moonutada konkurentsi ja kahjustada liidusisest kaubavahetust [15].
The fact that the imports are higher than the exports or that most of the fish consumed comes from other countries is not relevant.
Asjaolu, et import on suurem kui eksport või et enamik tarbitavast kalast tuleb teistest riikidest, ei ole oluline.
On the contrary, this shows that the market for fisheries products in Finland is indeed very open and suggests then that aid to the Finnish undertakings supports their position with regard to the undertakings established in the other Member States and distorts or threatens to distort competition.
See pigem näitab, et kalandustoodete turg on Soomes tõepoolest väga avatud, ja viitab sellele, et abi Soome ettevõtjatele tugevdab nende positsiooni võrreldes teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjatega ning moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi.
Even the fact that the quantity of imported fish consumed may have increased compared to the one of non imported fish consumed does not change anything from that point of view; it could only suggest that the Finnish undertakings have not made the adaptations which were necessary to follow the evolution of the economic conditions pertaining to the market of fisheries products in Finland.
Sellest aspektist ei muuda midagi isegi asjaolu, et tarbitava importkala kogus võib olla tarbitava kohaliku kala kogusega võrreldes suurenenud. See võib ainult tähendada, et Soome ettevõtjad ei ole teinud vajalikke muudatusi, et käia kaasas Soome kalandustoodete turgu mõjutavate muutuvate majandustingimustega.
In any event, these undertakings benefit from aid which supports their position on the internal market with regard to foreign undertakings.
Igal juhul saavad need ettevõtjad abi, mis toetab nende positsiooni siseturul võrreldes välisettevõtjatega.
In the light of the foregoing, it can be concluded that the conditions set out in Article 107(1) are fulfilled and that the compensation paid to the fisheries enterprises and coming from the State budget is a State aid in the sense of Article 107(1) of the TFEU.
Eespool öeldust võib järeldada, et artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja et kalandusettevõtjatele makstud ja riigieelarvest pärinev hüvitis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.
Compatibility with the internal market
Kokkusobivus siseturuga
Nature of this aid scheme
Abikava olemus
The Fisheries Insurance Scheme is aimed at covering expenses which are partially covered by insurance premiums.
Kalanduse kindlustusskeemi eesmärk on hüvitada kulusid, mille katavad osaliselt kindlustusmaksed.
It is not per se an aid for insurance premiums; it is not aimed at covering a part of insurance premiums, but at covering a part of the claims for compensation submitted by the enterprises to the fisheries insurance associations.
See ei ole iseenesest abi kindlustusmaksete tasumiseks; see ei ole mõeldud kindlustusmaksete osa maksmiseks, vaid selleks, et katta osa kahjunõuetest, mille esitavad ettevõtjad kalanduse kindlustusseltsidelt hüvitise saamiseks.
However, as these claims are submitted to these associations which have to pay out for the eligible amount of damages suffered, the Commission considers that the effect of this aid is to lower the premiums that the fishing enterprises should have paid if the fisheries insurance associations concerned had not expected to get monies from the State.
Kuna aga need kahjunõuded esitatakse osutatud seltsidele, kes peavad välja maksma abikõlbliku summa tekkinud kahjude eest, on komisjon seisukohal, et selle abi tagajärjel on kindlustusmaksed väiksemad, kui kalapüügiettevõtjad oleksid pidanud tasuma olukorras, kus asjaomased kalanduse kindlustusseltsid ei oleks võinud oodata raha riigilt.
Thus, it has the same effect as an aid scheme for insurance premiums.
Seega on sellel sama mõju mis kindlustusmaksete jaoks mõeldud abikaval.
This scheme can therefore be considered as an aid scheme for insurance premiums.
Kõnealust kava võib seega käsitada kindlustusmaksete abikavana.
The Commission cannot concur with the opinion of the Finnish authorities when they say that the situation with regard to the Guidelines 2004 and 2008 is comparable to the one with the Guidelines 1997 by considering that no provision on aid for insurance premiums has been laid down in any of them.
Komisjon ei saa nõustuda Soome ametiasutuste arvamusega, kui nad ütlevad, et olukord 2004. ja 2008. aasta suuniste suhtes on võrreldav olukorraga 1997. aasta suuniste suhtes, leides, et üheski suunises ei ole sätestatud eeskirju kindlustusmaksete abi kohta.
Moreover, the overall framework within which the Commission is assessing State aid for insurance premiums has changed.
Pealegi on muutunud üldine raamistik, milles komisjon kindlustusmaksete jaoks antavat riigiabi hindab.
This State aid scheme was considered compatible by the Commission in 2000 [17] for the compensation resulting from the ‘exceptional conditions specific of Finnish weather and coastal zones’.
Komisjon pidas seda riigiabikava 2000. aastal [17] siseturuga kokkusobivaks hüvitise tõttu, mis tulenes „Soome ilmastikule ja rannikualadele eriomastest erakorralistest tingimustest”.
To reach that decision, the Commission referred in its reasoning to the situation in the agriculture sector for which no provision in the Guidelines applying to the agriculture sector neither existed, but where the Commission had a practice to decide positively on a case-by-case basis for aid measure in connection with insurance against natural disasters and exceptional insurances.
Komisjon viitas oma otsuse põhjenduses olukorrale põllumajandussektoris, kus ka põllumajanduses kohaldatavad suunised ei sisaldanud vastavaid sätteid, aga kus komisjonil oli tavaks teha juhupõhiseid positiivseid otsuseid abimeetmete kohta seoses kindlustusega loodusõnnetuste vastu ja erakorraliste kindlustustega.
In 2000, for both agriculture and fisheries sector, the Commission has clarified its policy by laying down criteria to be followed for the assessment [18] of such kind of aid in the respective Guidelines.
aastal selgitas komisjon oma poliitikat nii põllumajanduse kui ka kalanduse jaoks, sätestades vastavates suunistes seda laadi abi hindamise kriteeriumid [18].
Since then, such criteria still exist in the agriculture Guidelines [19] while they do not exist anymore in the fisheries Guidelines.
Sellest ajast kehtivad sellised kriteeriumid ikka veel põllumajanduse suunistes, [19] samas kui kalanduse suunistes need enam ei kehti.
Thus, while the Commission, in the agriculture sector, has laid down precise criteria for considering aid for insurance premiums compatible with the internal market, those criteria have been deleted in the fisheries Guidelines.
Seega, kui põllumajandussektoris on komisjon sätestanud kindlustusmaksete abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks täpsed kriteeriumid, siis kalanduse suunistest on need kriteeriumid välja jäetud.
For the fisheries sector, the Commission is then obliged to revert to the general principle of incompatibility of State aid and assess the compatibility or incompatibility of a scheme of that kind on the basis of the provisions which may apply.
Kalandussektori puhul on komisjon seega kohustatud tagasi pöörduma riigiabi siseturuga kokkusobimatuse üldpõhimõtte juurde ja hindama seda liiki abikava kokkusobivust või kokkusobimatust kohaldatavate sätete alusel.
The provision of the current Guidelines which may apply is paragraph 4.9 which says that the aid measures for which there is no applicable provision in the other paragraphs listing the different categories of aid which may be considered compatible with the internal market cannot in principle be considered compatible.
Praegustes suunistes võib kohaldatav säte sisalduda punktis 4.9, milles on sätestatud, et ühisturuga ei ole põhimõtteliselt kokkusobivad sellised abimeetmed, mille kohta puudub vastav säte siseturuga kokkusobivaks peetavaid abikategooriaid loetlevates teistes punktides.
By exception, an aid scheme can however be considered compatible if the Member State demonstrates that it complies with the various principles set out in those Guidelines and serves the objectives of the common fisheries policy.
Erandina võib abikava siiski pidada siseturuga kokkusobivaks, kui liikmesriik tõendab, et kava vastab mitmele suunistes sätestatud põhimõttele ja teenib ühise kalanduspoliitika eesmärke.
In its reply to the initiating of the procedure, Finland has made concrete proposals to amend the scheme in a restrictive manner [20].
Oma vastuses menetluse algatamise otsusele tegi Soome konkreetsed ettepanekud kava kitsendavalt muuta [20].
In addition it has justified its continuation by the existence of a market failure in the insurance market for the coverage of a significant part of these damages.
Lisaks põhjendas ta kava jätkamist asjaoluga, et kõnealuste kahjude märkimisväärse osa katmist takistab kindlustusturul esinev turutõrge.
In its letter attached to this reply, the Finnish Confederation of the Financial Sector Finanssialan Keskusliitto recognises that they would not be able to cover all the damages as it now stands with the Fisheries Insurance Associations.
Vastusele lisatud kirjas tunnistab Soome finantssektori keskliit Finanssialan Keskusliitto, et finantsasutused ei oleks võimelised kõiki kahjusid katma samal tasemel, nagu kalanduse kindlustussseltsid seda praegu teevad.
This coverage would be a very partial coverage or even in some cases, for instance for the damages to gear, would not be possible.
Kindlustuskate oleks ainult osaline või ei oleks mõnel juhul, näiteks kalapüügivarustustele tekkinud kahju korral, üldse võimalik.
Insurance companies cannot consider such damages as insurable or, to consider them so, the insurance premiums would be beyond a reasonable rate.
Kindlustusfirmad ei saa käsitada selliseid kahjusid kindlustatavatena või, kui nad käsitaksid neid kindlustatavana, ületaksid kindlustusmaksed mõistlikku määra.
This shows that the fisheries insurance associations are not in a position to distort competition with respect to the private insurance companies.
See näitab, et kalanduse kindlustusseltsidel ei ole võimalik moonutada konkurentsi erasektori kindlustusfirmade suhtes.
This characterises the existence of a market failure in Finland for the coverage of these damages by private companies.
See osutab sellele, et Soomes on turutõrge sellise kahju katmiseks eraettevõtjate poolt.
The Commission considers that a State aid measure which addresses a market failure can be considered compatible with the internal market when it fulfils objectives of common interest.
Komisjon on seisukohal, et riigiabimeedet turutõrke probleemi lahendamiseks saab pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see täidab ühist huvi pakkuvaid eesmärke.
This meets the requirements of point 4.9 of the Guidelines concerning compliance with the principles set out in the Guidelines and with the objectives of the common fisheries policy.
See on kooskõlas suuniste punkti 4.9 nõuetega, milles käsitletakse vastavust suunistes sätestatud põhimõtetele ja ühise kalanduspoliitika eesmärkidele.
The objectives of the common fishery policy are to ensure the exploitation of living aquatic resources that provides sustainable economic, environmental and social conditions [21].
Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimuses [21].
The Commission considers that this scheme, as amended in accordance with the modifications described by Finland, would contribute to provide such conditions.
Komisjon on seisukohal, et Soome kirjeldatud muudatustele vastavalt muudetud kujul võib kõnealune kava sellistele tingimustele vastata.
Along with the application of the conservation and management rules for the exploitation of these resources, it would allow continuation of fishing in conditions which are those specific to the coastal waters of Finland, including damages caused to the equipment (fishing nets) by seals and, sometimes, cormorants.
Koos kalavarude kaitse ja majandamise eeskirjade kohaldamisega võimaldaks see kava jätkata kalapüüki Soome rannikuvetele eriomastes tingimustes, millega kaasnevad varustusele (kalavõrgud) hüljeste ja vahel ka kormoranide tekitatud kahjud.
This would help providing them sound economic, environmental and social conditions to the fishing enterprises facing the specific constraints of the exercise of fishing in these waters.
See aitaks Soomel tagada usaldusväärsed majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimused kalapüügiettevõtjatele, kellel on kalapüügiga tegelemiseks nendes vetes erilised piirangud.
This would also help maintaining the socioeconomic fabric of the coastal communities concerned.
See aitaks ka säilitada asjaomaste rannikukogukondade sotsiaalmajanduslikku struktuuri.
The Commission observes in addition that this aid scheme, when amended, will not in any event offer a full compensation for the damages concerned.
Komisjon märgib lisaks, et muudetud kujul ei võimalda abikava ühelgi juhul asjaomase kahju täielikku hüvitamist.
The current system, with first a franchise and, second, only a partial reimbursement of the compensation paid [22], will remain in place.
Praegune süsteem jääb kehtima esiteks omavastutuse ja teiseks väljamakstava kindlustushüvitise ainult osalise hüvitamisega [22].
Thus, the existence of a counterpart needed from the beneficiaries of this aid scheme, as requested by point 3.3 of the Guidelines, still remains.
Seega jääb alles selle abikava alusel abi saajatelt suuniste punkti 3.3 kohaselt nõutav vastutasu.
Finally, the Commission considers that the period that Finland considers necessary to amend the scheme [23] is acceptable.
Lõpuks leiab komisjon, et ajavahemik, mida Soome peab kava muutmiseks vajalikuks, [23] on vastuvõetav.
Taking into account the necessary legislative procedure, the deadline of 1 January 2013 for the entrance into force of the law amending the current legal basis of this scheme is a reasonable one.
Võttes arvesse vajalikku seadusandlikku menetlust, on 1. jaanuar 2013 abikava praeguse õigusliku aluse muutmise seaduse jõustumiseks mõistlik tähtpäev.
They will then be renewed again in 2013 in accordance with the new conditions applying at this time.
Seejärel uuendatakse need 2013. aastal uuesti sel ajal kohaldatavatel uutel tingimustel.
Therefore, the ultimate deadline of 31 December 2013 with entry into force of such adapted contracts the day after, i.e. 1 January 2014, is justified.
Seega on lõplik tähtpäev 31. detsember 2013 ning selliselt muudetud lepingute jõustumine järgmisel päeval, s.o 1. jaanuaril 2014, õigustatud.
In the light of the foregoing analysis, the Commission concludes that the ‘Fisheries Insurance Scheme’ can be considered compatible with the internal market when it is amended in accordance with the following principles:
Esitatud analüüsi põhjal järeldab komisjon, et kalanduse kindlustusskeemi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui seda muudetakse järgmistel põhimõtetel:
exclusion of the vessels exercising fishing in the open sea, which means in practice the exclusion of the vessels over 12 metres long,
jätta välja avamerel kalapüügiga tegelevad laevad, mis tähendab praktikas üle 12 m pikkuste laevade väljajätmist;
only coverage of the damages which are caused by the specific conditions of Finland and thus caused by the adverse climatic or geographical conditions (ice, snow, strong storms, reefs in shallow waters) or by the seals and cormorants, and suffered by the vessels and fishing gear as well as transport and haulage vehicles and other specific equipment used for winter fishing.
võtta kindlustuskatte alla ainult kahju, mis tekib laevadele ja kalapüügivarustusele, samuti transpordi- ja veosõidukitele ja talikalapüügis kasutatavatele erivahenditele Soome eritingimuste ehk ebasoodsate ilmastikuolude või geograafiliste tingimuste (jää, lumi, tugevad tormid, karid madalas vees) või hüljeste ja kormoranide tegevuse tõttu.
The Commission takes note of the commitment of the Finnish authorities to amend the legal basis of that aid scheme at the latest by 1 January 2013 in order that the terms of the insurance contracts be changed at the latest by 1 January 2014,
Komisjon võtab teadmiseks Soome ametiasutuste lubaduse muuta abikava õiguslikku alust hiljemalt 1. jaanuariks 2013, nii et kindlustuslepingute tingimusi saaks muuta hiljemalt 1. jaanuariks 2014,
The existing aid scheme ‘Fisheries Insurance Scheme’ which was subject to a proposal for appropriate measures after the revision of the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture is compatible with the internal market when it is amended in accordance with the following commitment made by Finland:
Kehtiv abikava „Kalanduse kindlustusskeem”, mille kohta tehti ettepanek võtta kohased meetmed pärast kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi kontrollimise suuniste muutmist, on siseturuga kokkusobiv, kui seda muudetakse vastavalt Soome antud järgmisele lubadusele:
The legal provisions amending this scheme shall enter into force at the latest by 1 January 2013 and the relevant insurance contracts concluded on their basis shall enter into force at the latest by 1 January 2014.
Kõnealuse skeemi muutmise õigusaktid jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2013 ja nende alusel sõlmitavad asjaomased kindlustuslepingud jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2014.
OJ C 273, 9.10.2010, p. 6.
ELT C 273, 9.10.2010, lk 6.
Acceptance of the 2004 Guidelines was published in OJ C 278, 11.11.2005, p. 14.
Teade 2004. aasta suuniste heakskiitmise kohta avaldati ELTs C 278, 11.11.2005, lk 14.
Acceptance of the 2008 guidelines was published in OJ C 115, 20.5.2009, p. 15.
Teade 2008. aasta suuniste heakskiitmise kohta avaldati ELTs C 115, 20.5.2009, lk 15.
This last amendment is the only one having modified the law since the accession of Finland to the European Union.
See viimane seadusemuudatus on ainus, millega on seadust muudetud pärast Soome ühinemist Euroopa Liiduga.