natgillin/translations-raw huggingface dataset:
was founded in 1986 [15] as an independent autonomous institution financed by government loans.
asutati 1986. aastal [15] riigilaenudest rahastatava sõltumatu institutsioonina.
At the end of 2002, TV2 Zulu changed from a public service channel into a commercial pay-TV channel.
aasta lõpus muutus avalik-õiguslik kanal TV2 Zulu tasuliseks kommertskanaliks.
In addition, the government approved eight stations as regional TV2 stations.
Peale selle andis Taani valitsus tegevusloa kaheksale TV2 piirkondlikule telejaamale.
was required to carry broadcasts from the regional TV2 stations on its national terrestrial channel.
oli kohustatud edastama oma piirkondlike jaamade saateid üleriigilise maakaablivõrgu kaudu.
Between 1995 and 2002 two commercial broadcasters, TVDanmark and TV3/3+, were active on the Danish nationwide television broadcasting market, in addition to the public broadcasters.
Peale avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegutses aastatel 1995–2002 Taani üleriigilisel teleturul kaks kommertsringhäälinguettevõtet, TvDanmark ja TV3/3+.
The commercial broadcasters competed with TV2 on the nationwide television advertising market.
Kommertskanalid konkureerisid TV2ga üleriigilised telereklaamiturul.
TVDanmark is part of SBS Broadcasting SA and broadcast two channels in Denmark.
TvDanmark kuulub äriühingu SBS Broadcasting S.A. koosseisu ja edastas Taanis saateid kahe telekanali kaudu.
From 1997 it broadcast TVDanmark2 through a network of 10 local commercial television stations and from 2000 onwards it broadcast a UK licensed satellite channel, TVDanmark1.
Alates 1997. aastast edastati kanalit TvDanmark2 kümnest kohalikust kommertstelejaamast koosneva võrgu kaudu ning alates 2000. aastast Ühendkuningriigi litsentsi alusel satelliidikanalit TvDanmark1.
The satellite channels TV3 and 3 + began broadcasting in 1992.
Satelliidikanalite TV3 ja 3 + saadete edastamist alustati 1992. aastal.
They are part of the Modern Times Group (MTG).
Need kuuluvad kontserni Modern Times Group (MTG).
LEGAL REQUIREMENTS DURING THE PERIOD 1995-2002
ÕIGUSLIKUD NÕUDED AASTATEL 1995–2002
The legal provisions governing the public service remit during the period of the investigation from 1995-2002 are laid down in successive versions of the Radio and Television Broadcasting Act (hereinafter ‘the Broadcasting Act’) [16].
Uuritaval ajavahemikul 1995–2002 olid asjaomase avaliku teenuse osutamist reguleerivad sätted kehtestatud raadio- ja teleringhäälingu seaduse järjestikuste versioonidega (edaspidi „ringhäälinguseadus”) [16].
TV2’s mission is to provide and distribute national and regional television programmes.
ülesanne on toota ja levitada üleriigilisi ja piirkondlikke televisiooniprogramme.
Distribution may be by means of radio equipment, including satellite or cable systems.
Levitamine võib toimuda raadioseadmete, sealhulgas satelliit- või kaabelsüsteemide kaudu.
The Minister of Culture issues the rules governing TV2’s obligations.
kohustusi käsitlevad eeskirjad kehtestab kultuuriminister.
has a public service obligation.
TV2-l on avaliku teenuse osutamise kohustus.
Under the Broadcasting Act (1994 — the version in force during the period concerned) [17], TV2 is an independent institution whose object is to provide and distribute national and regional television programmes through independent programme activities.
Ringhäälinguseaduse (1994. aastal kohaldatud versiooni) kohaselt [17] on TV2 sõltumatu institutsioon, mille eesmärk on toota ja levitada sõltumatu programmide koostamise teel üleriigilisi ja piirkondlikke televisiooniprogramme.
The range of the programmes provided must focus principally on quality, versatility and diversity.
Programme koostades tuleb kindlalt keskenduda kvaliteedile, laiale programmivalikule ja mitmekesisusele.
Priority must also be given to regional relevance in planning programmes for the regional TV2 stations.
piirkondlike jaamade programmide kavandamisel on prioriteediks ka piirkondlikud küsimused.
As noted in the Court’s judgment [18], the precise definition of TV2’s public service mission has changed over time, but all the definitions at different points during the period under investigation require ‘quality, versatility and diversity’, which are the essential qualitative requirements of the public service activity entrusted to TV2.
Nagu kohtuotsuses on täheldatud, [18] on TV2 avaliku teenuse osutamisega seotud ülesannete täpne määratlus aja jooksul muutunud, kuid igal juhul nõutakse kõikide erinevatel uuritavatel perioodidel TV2 suhtes kehtinud avaliku teenuse osutamise kohustuse määratlustega kvaliteeti, laia programmivalikut ja mitmekesisust, mis on TV2-le antud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse peamised kvalitatiivsed nõuded.
A further definition of the public service mission can be found in TV2’s Statutes.
Veel üks avaliku teenuse määratlus on esitatud TV2 põhikirjas.
For example, these specify TV2’s broadcasting obligations as regards art and culture, Danish film production, programmes for children, young people, and ethnic minorities.
Selles on näiteks täpsustatud TV2 edastamiskohustused seoses kunsti ja kultuuri, Taani filmitoodangu ning lastele, noortele ja rahvusvähemustele suunatud programmidega.
is also obliged to broadcast emergency warnings to the population.
Samuti on TV2 kohustatud edastama elanikkonnale ohuteateid.
TV2’s public service activities are financed through its share of television licence fees, through advertising income, and through other income.
osutatavaid avalikke teenuseid rahastatakse litsentsitasudest saadud summadest, TV2 reklaamitulust ning muudest sissetulekutest.
Under the terms of the Broadcasting Act in force in 1994 [19] TV2’s overall activities are financed by resources transferred from the TV2 Fund in accordance with the framework budgets established by the Minister of Culture, by income from the sale of programmes, and through other contributions, subsidies, etc. It should be noted that for the years 1995 and 1996, TV2 received its share of the licence fees and the advertising revenue from a special fund (the TV2 Fund) [20].
Ringhäälinguseaduse 1994. aastal kohaldatud versioonis [19] oli sätestatud, et TV2 kogu tegevust rahastatakse summadest, mis kantakse üle TV2 fondist vastavalt kultuuriministeeriumi kehtestatud eelarveraamistikule, ning programmide müügist saadud sissetulekutest ja muudest sissemaksetest, toetustest jne. Tuleb tähele panna, et aastatel 1995 ja 1996 laekusid TV2-le litsentsitasudest saadud summad ja reklaamitulud erifondist (TV2 fond) [20].
The provisions on broadcasting by commercial television stations beyond a single local area are laid down in chapter 5 of the Broadcasting Act.
Ringhäälinguseaduse 5. peatükis on kehtestatud nõuded kommertstelekanalitele seoses saadete edastamisega laiemalt kui ühes kohalikus piirkonnas.
Chapter 6 deals with local radio and television services.
peatükki kohaldatakse kohalike raadio- ja teleteenuste suhtes.
The main requirement is to obtain a broadcasting licence.
Kõnealused nõuded käsitlevad peamiselt litsentsi saamist.
The programming requirements for licence holders are laid down in Executive Orders No 874 on European content and No 1349 concerning local radio and television [21].
Litsentsiomanikele programmide suhtes esitatavad nõuded on sätestatud Euroopa programme käsitlevas korralduses nr 874 ning kohalikku raadiot ja televisiooni käsitlevas korralduses nr 1349 [21].
Under those orders, network stations that obtain a local television broadcasting licence must transmit local programmes for at least 1 hour a day and produce a significant share of their programming in Danish or for a Danish audience.
Nimetatud korralduste kohaselt peavad võrku kuuluvad jaamad, kes on saanud kohaliku televisioonilitsentsi, edastama vähemalt ühe tunni päevas kohalikke saateid ja tootma märkimisväärse osa saadetest taani keeles või Taani vaatajaskonnale.
As TV3, 3 + and TVDanmark’s first channel are broadcast under a British licence, these rules only apply to TVDanmark2.
Kuna TV3, 3 + ja TvDanmarki esimest kanalit edastatakse Ühendkuningriigi litsentsi alusel, kehtivad need reeglid ainult TvDanmark2 suhtes.
TV2’s COMMERCIAL ACTIVITIES
KOMMERTSTEGEVUS
Between 1995 and 2002, TV2 engaged in a number of commercial activities, having been given a separate legal basis for this purpose as from 1 January 1997 [22] allowing it, among other things, to exploit its technical equipment, establish new companies or make capital investments in existing companies.
Aastatel 1995–2002 tegeles TV2 mitmesuguse kommertstegevusega, milleks talle loodi eraldi õiguslik alus alates 1. jaanuarist 1997; [22] selline tegevus võis hõlmata tehniliste seadmete kasutamist, uute äriühingute loomist või kapitalimahutust olemasolevatesse äriühingutesse.
Between 1995 and 2002, these activities included such things as advertising, the sale of programmes, letting out of masts, merchandising, Internet activities, re-sale of sports rights, etc.
Ajavahemikul 1995–2002 hõlmas selline tegevus reklaami, programmide müüki, telemastide väljaüürimist, turustustegevust, tegevusi Internetis, spordiülekannete edastamisõiguse edasimüüki jne.
From January 2001, TV2 was obliged to keep separate accounts for its public service operations and ‘any other operations’ if the latter exceeded 5 % of turnover and DKK 3 million per year.
Alates jaanuarist 2001 on TV2 kohustatud pidama eraldi raamatupidamisarvestust avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse üle, kui viimase käive ületab 5 % kogukäibest ja 3 miljonit Taani krooni aastas.
Full cost accounting had to be applied, non-public services/products had to be priced according to market value, and transfers of capital between the public service and other undertakings had to take place in accordance with the market economy investor principle and could not involve licence fee resources [23].
Kasutada tuleb kogukulude meetodit, avaliku teenuse osutamise alla mitte kuuluvate teenuste/toodete hind peab olema kindlaks määratud turutingimustel ning kapitali ülekandmine avaliku teenuse osutamise ja muu tegevuse vahel peab toimuma turumajandusliku investeerimise põhimõttel ega tohi hõlmata litsentsitasusid [23].
Licence fee revenue
Tulu litsentsitasudest
Between 1995 and 2002, TV2 received licence fee revenue.
Aastatel 1995–2002 sai TV2 tulu litsentsitasudest.
The Minister for Culture sets the amount of the licence fee payable by the owners of radio receivers and television sets, for one or more years at a time [24].
Litsentsitasu suuruse raadiovastuvõtjate ja telerite omanikele [24] määrab üheks või mitmeks aastaks kindlaks kultuuriminister.
The television licence fee is collected by DR and the revenue is then distributed between DR and TV2 as determined by the Minister of Culture under a media agreement with the Danish Parliament.
TV-litsentsi tasu kogub DR ning Taani parlamendiga sõlmitud meediakokkuleppe alusel jagatakse see summa kultuuriministri otsuse põhjal DRi ja TV2 vahel.
The Minister for Culture lays down the rules on when the obligation to pay licence fees comes into effect and when it ceases, on time limits for payment and enforced collection, and on reminder fees etc. Interest is charged on late payments in accordance with the law on interest.
Kultuuriminister annab välja üksikasjalikud eeskirjad litsentsitasude maksmise kohustuse alguse ja lõpu kohta, maksetähtaegade ja tasu kogumise kohta, meeldetuletustasude kohta jne. Õigeaegselt maksmata jätmise korral kohaldatakse vastavalt intressiseadusele intressi.
Collection of unpaid fees and charges can be enforced by the Hypotekenbank (Danish Mortgage Bank).
Tasumata litsentsitasud ja muud maksud võib sisse nõuda Taani hüpoteegipank.
Unpaid sums can, for example, be deducted from the salary of the person concerned in accordance with the rules on collection of personal taxes as laid down in the Deduction of Taxes at Source Act.
Tasumata summa võidakse sisse nõuda näiteks asjaomase isiku palgast allikalt maksude mahaarvamise seaduses sätestatud isiklike maksude kogumise eeskirjade alusel.
Until 1997, TV2 received its funding (advertising and licence fee revenue) through the TV2 Fund.
Kuni 1997. aastani sai TV2 oma tulu (reklaamitulu ja litsentsitasud) TV2 fondi kaudu.
Since 1997, TV2 has received its share of licence fee revenue directly from DR.
Alates 1997. aastast on TV2 saanud oma osa litsentsitasudest otse DRist.
Transfers from the TV2 Fund and the Radio Fund
Ülekanded TV2 fondist ja raadiofondist
In 1995 and 1996, TV2 received advertising revenue from the TV2 Fund [25].
ja 1996. aastal sai TV2 reklaamitulu TV2 fondist [25].
also received DKK 58 million from the Radio Fund for increased commitment to Danish film production.
Peale selle sai TV2 raadiofondist 58 miljonit Taani krooni suurema osaluse eest Taani filmitootmises.
In addition, when the TV2 Fund was wound up in 1997, TV2 received DKK 167 million from the Fund for investment in digitisation of its production systems and DKK 50 million to cover operational costs.
Lisaks sai TV2 1997. aastal, mil TV2 fond likvideeriti, fondist 167 miljonit Taani krooni investeeringuteks tootmissüsteemi digiteerimisse ja 50 miljonit Taani krooni tegevuskulude katteks.
Exemption from corporation tax
Vabastus ettevõtte tulumaksust
In January 2001, the Danish State introduced a mechanism to neutralise the effect of the tax exemption on TV2’s commercial activities.
Jaanuaris 2001 kehtestas Taani riik korra, millega neutraliseeriti selle maksuvabastuse mõju TV2 kommertstegevusele.
has had to transfer 30 % of the annual surplus from its non-public service to its public service activities.
peab kandma muust tegevusest saadud tulust 30 % üle avaliku teenuse osutamisega seotud tegevusele.
That rate corresponds to the standard corporate tax rate that Denmark introduced in 2000.
See määr vastab Taanis 2000. aastal kehtestatud tavapärasele ettevõtte tulumaksule.
Interest-free and repayment-free status of start-up loans
Vabastus asutamislaenude intressi- ja osamaksetest
Government loans financed the start-up costs and operating deficit of TV2 during its initial period of operation.
asutamiskulud ja käibekapitali puudujääk tegevuse algusaastatel kaeti riigilaenudega.
Under the initial loan agreements, TV2 was to pay interest on the principal and was to repay the loans in full.
Algsete laenulepingute kohaselt pidi TV2 maksma laenusummalt intressi ja tagasi maksma laenude kogusumma.
However, during the entire period of the investigation, TV2 was exempted from interest payments and enjoyed a moratorium on repayments.
Ent terve uuritava perioodi vältel oli TV2 vabastatud intressi maksmisest ning peatatud oli laenumaksete tasumine.
The advantage resulting from the interest- and repayment-free start-up and operating loans for the period under investigation was DKK 341,8 million.
Kasu, mis asutamis- ja käibekapitalilaenude intressi- ja osamaksetest vabastamine uuritaval ajal andis, on 341,8 miljonit Taani krooni.
State guarantee for operating loans
Riigi garantii käibekapitalilaenudele
Until the end of 1996 the Government issued guarantees for loans taken out by the TV2 Fund in order to finance the operation of TV2.
Kuni 1996. aasta lõpuni andis valitsus garantiisid laenudele, mida TV2 fond võttis TV2 tegevuse rahastamiseks.
The amount of the guaranteed loans was transferred to TV2 when the Fund was wound up.
fondi likvideerimisel kanti garanteeritud laenusumma üle TV2-le.
The advantage for TV2 resulting from this guarantee is DKK 9,8 million.
Nimetatud garantiist sai TV2 kasu 9,8 miljonit Taani krooni.
Fees paid for use of a nationwide transmission frequency and for a licence to broadcast using local frequencies in a networked configuration
Üleriigilise edastussageduse ja võrgus kohalikel sagedustel saadete edastamise litsentsi eest maksutud tasud
During the period under investigation, Denmark had access to three nationwide terrestrial transmission frequencies that were reserved for the public broadcasters.
Uuritaval ajavahemikul oli Taani kasutuses kolm avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele eraldatud üleriigilist maapealset edastussagedust.
One frequency was reserved for TV2, a second for DR, and a third for digital television.
Üks sagedus oli eraldatud TV2, teine DRi ja kolmas digitaalse televisiooni jaoks.
paid a fee for the use of the reserved nationwide broadcasting frequency to the National IT and Telecom Agency, a State body under the Ministry for Research, Technology and Development [26].
maksis tasu talle eraldatud üleriigilise edastussageduse eest teadus-, tehnoloogia- ja arendusministeeriumi alla kuuluvale riigi IT- ja telekommunikatsiooniametile [26].
The amount of the fee was laid down in the Danish Finance Act.
Kõnealuse tasu suurus oli sätestatud Taani rahastamisseaduses.
During the period under investigation, TV2 paid between DKK 2 and 4 million annually in frequency fees.
Uuritaval perioodil maksis TV2 sagedustasu 2–4 miljonit Taani krooni aastas.
Denmark also has frequencies for regional coverage only.
Taani kasutuses on ka piirkondliku ulatusega sagedused.
In 1997, the Government introduced the possibility of linking up regional frequencies to achieve wider coverage (networking).
aastal lõi valitsus võimaluse ühendada piirkondlikud sagedused suuremat ala katvaks võrguks.
Between 1998 and 2001, local commercial television stations licensed to broadcast in a networked configuration had to pay an annual fee to the State [27].
Ajavahemikul 1998–2001 pidid kohalikud kommertstelejaamad, kellel oli võrgus saadete edastamise luba, maksma riigile aastatasu [27].
TV2’s regional services were not liable for payment of the fee as those services broadcast in ‘windows’ on TV2’s national frequency.
piirkondlike teenuste eest ei tulnud tasu maksta, sest neid edastati TV2 üleriigilise sageduse „akende” kaudu.
The commercial television station TVDanmark was the only operator that paid this fee, for its second channel.
Kommertsringhäälinguettevõte TvDanmark oli ainus ettevõtja, kes maksis kõnealust tasu oma teise kanali eest.
The total fees that it paid amounted to DKK 85,0 million.
Makstud summa oli kokku 85,0 miljonit Taani krooni.
Owners of communal aerial installations have an obligation to relay the public service programmes of TV2 through their installations (must-carry).
Antennide omanikud on kohustatud edastama nende kaudu TV2 avaliku teenuse alla kuuluvaid programme (edastuskohustus).
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES AND FROM DENMARK
HUVITATUD ISIKUTE JA TAANI MÄRKUSED
Firstly, the Commission received various comments from interested parties following its decision to open the formal investigation procedure.
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsust sai komisjon palju märkusi huvitatud isikutelt.
The main points are summarised below.
Alljärgnevalt on esitatud kokkuvõte nimetatud märkuste põhielementidest.
TVDanmark considered that the provision by the State of a nationwide transmission frequency constituted State aid, as the State foregoes income on this scarce asset.
TvDanmark leidis, et riigi pakutavat üleriigilist edastussagedust tuleb käsitada riigiabina, sest riik loobub selle piiratud ressursi eest saadavast sissetulekust.
Competitors had only 77 % coverage at most.
Konkurentide katvus on maksimaalselt vaid 77 %.
TVDanmark argued that because the networking charge was levied only on TVDanmark2 and not on TV2’s local stations, even though they were economically and commercially in the same situation, it constituted State aid to TV2’s local stations.
TvDanmark märkis, et võrgutasu nõudmine üksnes TvDanmark2-lt ja mitte TV2 kohalikelt jaamadelt, kuigi need on majanduslikult ja äriliselt samas olukorras, kujutab riigiabi TV2 kohalikele jaamadele.
According to ACT, Antena 3 TV and Telecinco, the EC principle of neutrality regarding means of retransmission required that the fee should have been imposed on any kind of network.
ACT, Antena 3 TV ja Telecinco sõnul tuleks edastamisvahendeid käsitleva EÜ neutraalsuse põhimõtte alusel kehtestada tasu igasugustele võrkudele.
Regarding the exemption from corporation tax, ACT, Antena 3 TV and Telecinco commented that TV2’s obligation to transfer 30 % of the profit from its commercial activities to its public activities could not be regarded as equivalent to paying corporation tax to the State, as it distorted competition within the broadcasting market.
ACT, Antena 3 TV ja Telecinco märkisid ettevõtte tulumaksust vabastamise kohta, et TV2 kohustust kanda 30 % oma kommertstegevuse tuludest üle avaliku teenuse osutamisega seotud tegevusele ei saa käsitada samaväärsena riigile ettevõtte tulumaksu maksmisega, sest see moonutab konkurentsi ringhäälinguturul.
Several third parties held that the definition of TV2’s public service remit was not legitimate.
Mitu kolmandat isikut leidis, et TV2 avaliku teenuse osutamise määratlust ei saa pidada õiguspäraseks.
They disputed that the conditions regarding the transfer of tasks and the proportionality conditions had been met.
Samuti kritiseeriti ülesannete määramise ja proportsionaalsusega seotud tingimuste täitmise asjaolusid.
In particular, TVDanmark argued that the Commission’s calculation of overcompensation should take into account the benefit to TV2 of its exemption from corporation tax, its interest- and repayment-free start-up loans, the State guarantee for operating loans, and the free use of a transmission frequency.
Eelkõige märkis TvDanmark, et ülemäärase hüvitamise arvestamisel peaks komisjon võtma arvesse kasu, mida TV2 sai vabastusest ettevõtte tulumaksust ja asutamislaenude intressi- ja laenumaksetest, riigi garantiist käibekapitalilaenudele ning tasuta edastussagedusest.
TVDanmark submitted that in general the market fluctuations in television advertising income were limited and did not justify TV2’s build-up of capital.
TvDanmark leidis, et üldisel telereklaamiturul on tulude kõikumine väike ega õigusta TV2 omakapitali kogumist.
Concerning the advertising market, TVDanmark submitted that TV2’s pricing practices did not allow commercial operators to recover stand-alone costs.
Reklaamituru osas leidis TvDanmark, et TV2 hinnapoliitika ei võimalda kommertsettevõtetel katta eraldiseisvaid tegevuskulusid.
TVDanmark had to price its TRP around 30-40 % below TV2 in order to gain market acceptance (TV2’s TRP and GRP are more valuable because its coverage is better) [28].
Turul püsimiseks peab TvDanmark võrreldes TV2-ga alandama oma sihtreitingupunkti hinda 30–40 % (TV2 sihtreitingupunkti või kogureitingupunkti väärtus on laiema katvuse tõttu suurem) [28].
Thanks to TV2’s unique position in terms of coverage and programming budget, an advertiser would always place a certain part of his budget with TV2 to obtain a maximum impact in terms of the number of contacts, reach, and/or frequency with a given budget.
Tänu TV2 ainulaadsele seisundile katvuse ja programmieelarve osas paigutab reklaamitellija osa oma reklaamieelarvest alati TV2, et saavutada oma eelarve piires parim võimalik tulemus kontaktide arvu, katvuse ja/või sageduse osas.
TVDanmark supplied figures illustrating that its operations made a loss between 1997 and 2002, alleging that TV2’s unfair competition prevented TVDanmark from generating sufficient revenue.
TvDanmark esitas arvandmed, mille kohaselt oli ta aastatel 1997–2002 kahjumis, ning väitis, et TV2 ebaõiglane konkurents takistab TvDanmarkil saada piisavat tulu.
TVDanmark also submitted an analysis of pricing for television advertising on the Danish market prepared by Copenhagen Economics.
Ühtlasi esitas TvDanmark konsultatsioonifirma Copenhagen Economics koostatud analüüsi Taani telereklaamituru hinnakujunduse kohta.
The analysis compared average and marginal prices on the market and concluded that there was competition only for the residual demand and that any comparison should therefore be based on marginal prices.
Aruandes võrreldi keskmisi ja marginaalseid turuhindu ning järeldati, et konkurents toimib ainult ülejääva nõudluse osas, mistõttu peaks võrdlus põhinema marginaalhindadel.
Moreover, TVDanmark submitted information comparing TV2’s advertising prices with those for other types of media and with prices in other countries.
Lisaks esitas TvDanmark andmeid TV2 reklaamihindade võrdlusest teiste meedialiikide ja teiste maade hindadega.