natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These contain succinct accounts of the background and main features of the iTiden project and profitability calculations for iTiden phase 1 and phase 2.
Need ettekanded sisaldavad iTideni projekti lühikest taustaülevaadet ja peamisi tunnusjooni ning arvutusi projekti esimese ja teise etapi kasumlikkuse kohta.
This evidence consequently allows the Commission to ascertain what return was anticipated by the LG at the time it made the capital increases related to iTiden.
Need tõendid võimaldavad komisjonil kindlaks teha, millist tulu Ahvenamaa KOV ootas sel ajal, mil ta suurendas kapitali seoses iTideni projektiga.
On 31 January 2002, ÅI held an informal meeting with the LG in order to secure its approval to launch the construction of iTiden in 2002 (subsequent to the purchase of the land which had taken place in 2001).
Ettevõtja ÅI korraldas 31. jaanuaril 2002 mitteametliku kohtumise Ahvenamaa KOViga, et tagada KOVi heakskiit iTideni büroohoonete kvartali ehitamise alustamisele 2002. aastal (pärast 2001. aastal toimunud maaostu).
At this meeting, ÅI presented a profitability calculation, where the assumption was that the project would yield a yearly return of 3 % on ÅI’s own equity.
Sellel kohtumisel esitas ettevõtja ÅI kasumlikkuse arvutused, mille puhul eeldati, et projekt teenib aastas tulu 3 % ettevõtja ÅI omakapitalilt.
In this calculation it was estimated that phase 1 would yield a surplus of only EUR 700 assuming no return on ÅI’s own equity.
Neis arvutustes esitatud hinnangute kohaselt oleks esimese etapi tulemusel pidanud ülejääk olema ainult 700 eurot, mis oleks tähendanud, et ettevõtja ÅI omakapitalilt tulu ei saadud.
On 2 January 2006 the board of ÅI met to discuss the launch of the construction of phase 2 and the call for a capital increase that would be launched to finance this.
Ettevõtja ÅI juhatus kohtus 2. jaanuaril 2006, et arutada teise ehitusetapi alustamist ja kutset kapitali suurendamiseks, mida selle etapi rahastamiseks sooviti läbi viia.
According to a profitability calculation presented at the meeting, the project would break even with a return on equity of 3 %.
Koosolekul esitatud kasumlikkuse arvutuste kohaselt ei jääks projekt kahjumisse ja omakapitalilt saadav tootlus oleks 3 %.
However, this calculation had to be revised to account for the increased cost of adapting the buildings to the tenant’s needs.
Kuid see arvutus tuli üle vaadata, et võtta arvesse suurenenud kulusid, mis kaasnesid ehitiste kohandamisega rentniku vajadustele.
Thus, a revised calculation was established on 10 January 2006 to serve as a basis for the capital increase decided at the general assembly on 12 June 2006 (although the capital increase was only paid on 15 February 2007 for technical reasons — this is capital increase C-XI).
Seega koostati ülevaadatud arvutused 10. jaanuaril 2006 ning need võeti aluseks kapitali suurendamise puhul, mille kohta tehti otsus 12. juunil 2006 toimunud aktsionäride koosolekul (kuigi tehnilistel põhjustel toimus kapitali suurendamine – see on kapitalisuurendamine C-XI – alles 15. veebruaril 2007).
In this calculation, the assumed annual return on own equity for phase 2 of iTiden was set at 1 %.
Selle arvutuse kohaselt oli prognoositud omakapitali tootlus iTideni projekti teises etapis 1 %.
Finland has provided this evidence and states that this accurately accounts for the contemporaneous yield expectations based on which the LG decided to make the capital increases for the iTiden project, i.e. C-IV, C-V, C-VI, C-VII and C-X for phase 1 and C-XI for phase 2.
Soome ametiasutused on esitanud need tõendid ning väidavad, et see kujutab endast samaaegselt tootluse ootusi, mille alusel otsustas Ahvenamaa KOV suurendada iTideni projekti kapitali, st meetmed C-IV, C-V, C-VI, C-VII ja C-X esimese etapi puhul ning meede C-XI teise etapi puhul.
These profitability assessments are based on anticipated revenue (i.e. rents) from iTiden.
Need kasumlikkuse hinnangud põhinevad iTideni projektist saadaval oodataval tulul (st rendil).
Finland has argued that the return on the LG’s investment should also take into account the prospect of capital gains consisting in an increase in value of the property over time.
Soome ametiasutused on väitnud, et Ahvenamaa KOVi investeeringult saadava tulu arvutamisel tuleks arvesse võtta kapitali kasvutulu, mis koosneb kinnisvara väärtuse kasvust aja jooksul.
However, Finland has provided no concrete evidence of this.
Kuid Soome ametiasutused ei ole selle kohta konkreetseid tõendeid esitanud.
Such considerations are not integrated in the profitability calculations, which indicate that they were not taken into account when the investment decisions were made.
Neid kaalutlusi ei ole kasumlikkuse arvutustes arvesse võetud, ning sellest tuleneb, et neid kaalutlusi ei võetud arvesse ka investeerimisotsuste tegemisel.
On the basis of the above evidence, the Commission finds that a private investor would not have made similar investments against this expected return.
Eespool esitatud tõendite alusel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda oodatavat tulu arvestades samasuguseid investeeringuid teinud.
Any investor putting money into a project that involves some element of risk (such as commercial real estate development) will demand a return that adequately reflects the risk inherent in the investment.
Iga investor, kes paneb raha mõningat riski hõlmavasse projekti (näiteks ärikinnisvaraarendusse), soovib saada tulu, mis peegeldab adekvaatselt investeeringuga kaasnevat riski.
Thus, he will expect a ‘risk premium’ that exceeds the known return that he can receive from an alternative, risk-free asset (‘the risk-free rate’).
Seega ootab ta riskipreemiat, mis on suurem kui tulu, mida ta teab saavat alternatiivselt riskivabalt varalt (edaspidi „riskivaba tulumäär”).
A common benchmark for the risk-free rate are AAA-rated government bonds for shorter maturities.
Riskivaba tulumäära üldine viitemäär on lühema lõpptähtajaga AAA reitinguga riigivõlakirjad.
For the purpose of this assessment, the yield on two-year Finnish government bonds is used, as Finland did not issue bonds with shorter maturities.
Selle hindamise läbiviimiseks kasutatakse Soome valitsuse kaheaastaste võlakirjade tootlust, sest Soome ei väljastanud lühema lõpptähtajaga võlakirju.
Accordingly, this gives a risk-free rate of between 2,7 and 4,2 % in 2002, between 2,2 and 2,7 % in 2003 and between 2,8 and 3,8 % in 2006.
Sellest tulenevalt on riskivaba tulumäär 2002. aastal vahemikus 2,7–4,2 %, 2003. aastal vahemikus 2,2–2,7 % ja 2006. aastal vahemikus 2,8–3,8 %.
Compared to the return on equity expected by the LG when it decided to make the iTiden-related capital increases, the Commission observes that the LG could have achieved the same or even higher returns without any of the risk associated with the property projects.
Seoses omakapitali tootlusega, mida Ahvenamaa KOV lootis saada siis, kui tehti otsus iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste kohta, täheldab komisjon, et Ahvenamaa KOV oleks saanud sama või isegi suuremat tulu ilma igasuguse kinnisvaraprojektidega kaasneva riskita.
Similarly, for the capital increase for phase 2, C-XI, the expected return of 1 % was largely inferior to the risk-free rate available at the time.
Samamoodi loodeti teise etapi kapitalisuurendamise puhul (meede C-XI) saada tulu 1 %, mis oli enamjaolt tähtsusetu võrreldes samal ajal võimaliku riskivaga tulumääraga.
It is obvious that no private investor would have been satisfied with the negative, or marginal, risk premium that the LG was ready to accept for the capital increases mentioned in recitals 47 to 49 above.
On ilmselge, et ükski eraõiguslik investor ei oleks olnud rahul negatiivse või marginaalse riskipreemiaga, millega Ahvenamaa KOV oli valmis nõustuma põhjendustes 47–49 nimetatud kapitalisuurendamiste eest.
If need be, this can be corroborated by empirical data on expected returns in the Åland property market.
Vajaduse korral on seda võimalik tõendada empiiriliste andmetega Ahvenamaa kinnisvaraturul oodatava tulu kohta.
According to a report [17] from KPMG dated 10 July 2007, commissioned by the Finnish authorities and submitted to the Commission on 17 July 2007, the return demanded by private investors on office property investments in Åland is 7 % (and 8 % for industrial property).
Vastavalt KPMG 10. juuli 2007. aasta aruandele, [17] mille tellisid Soome ametiasutused ja mis esitati komisjonile 17. juulil 2007, on Ahvenamaal büroopindadesse investeerimise eest eraõiguslike investorite poolt soovitav tulu 7 % (ja 8 % tööstuskinnisvara puhul).
Although this report was drawn up later than the investment decisions of the LG at issue in this decision, it is nevertheless relevant, as the report is based on observations of past investments and there is no obvious reason to believe that the required return would have been significantly lower in the preceding years.
Kuigi see aruanne koostati pärast käesolevas otsuses käsitletavaid Ahvenamaa KOVi investeerimisotsuseid, on see siiski asjakohane, sest kõnealune aruanne põhineb varasemaid investeeringuid käsitlevatel tähelepanekutel ning puudub ilmselge põhjus uskuda, et nõutud tulu oleks olnud eelnevatel aastatel oluliselt väiksem.
At any rate, it provides convincing indications that the returns expected by ÅI would not have been sufficient for a private investor.
Igal juhul annab see veenvalt märku sellest, et ettevõtja ÅI poolt oodatav tulu ei oleks olnud piisav eraõigusliku investori jaoks.
Finland has argued that, despite the low or zero expected return, the investments would be consistent with the MEIP because (i) prior to starting construction, ÅI had approached potential tenants and was confident that it would achieve an occupancy rate of at least 80 % and (ii) in view of the actual financial performance of ÅI (and thus principally of the iTiden project) in the years from 2004 onwards, and the potential capital gains thus accrued, the investments turned out to be profitable.
Soome ametiasutused on väitnud, et olenemata väikesest oodatavast tulust või sellise tulu puudumisest oleksid investeeringud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, sest i) enne ehituse alustamist oli ettevõtja ÅI võtnud ühendust võimalike rentnikega ja ta oli kindel, et ta suudab välja rentida vähemalt 80 %; ning ii) ettevõtja ÅI tegelikke majandustulemusi (ja seega põhimõtteliselt iTideni projekti) silmas pidades osutusid investeeringud ja seeläbi teenitud võimalik kapitali kasvutulu alates 2004. aastast kasumlikuks.
In this respect, and without it being necessary to go into the merits of ÅI’s financial performance in later years, it suffices to reiterate that the question is not whether the firm’s results today are adequate but whether, based on what was known and could be assumed at the time when the LG decided to make the State resources available to ÅI (having regard to the expected 80 % occupancy rate), a private investor acting on market terms would have provided the same capital to the firm.
Sellega seoses ja ilma et oleks vaja analüüsida ettevõtja ÅI majandustulemusi hilisematel aastatel, piisab kui rõhutada, et küsimus ei seisne selles, kas ettevõtja tulemused on nüüd piisavad, vaid kas nende andmete põhjal, mis olid teada ja mida võis eeldada siis, kui Ahvenamaa KOV otsustas teha ettevõtjale ÅI kättesaadavaks riigi ressursid (pidades silmas oodatavat 80 % hõivatuse määra), oleks turutingimustel tegutsev eraõiguslik investor andnud ettevõtjale sama suurt kapitali.
For the reasons explained above, the Commission finds that a private investor would not have done so.
Eespool selgitatud põhjustel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda teinud.
Consequently, the Commission finds that capital increases C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X and C-XI have provided ÅI with an advantage that it would not have been able to get on market terms [18].
Sellest tulenevalt leiab komisjon, et kapitalisuurendamised C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X ja C-XI on andnud ettevõtjale ÅI eelise, mida ta ei oleks saanud turutingimustel [18].
The remaining capital increases
Ülejäänud kapitalisuurendamised
The Commission will now look at the remaining capital increases covered by the opening decision which, according to Finland, where not motivated by the iTiden project.
Komisjon analüüsib nüüd menetluse algatamise otsusega hõlmatud ülejäänud kapitalisuurendamisi, mis Soome ametiasutuste sõnul ei olnud seotud iTideni projektiga.
C-I capital increase of 18 June 1997
18. juuni 1997. aasta kapitalisuurendamine C-I
Under the de minimis rules applicable at the time of this capital injection, subsidies of less than ECU 100000 granted to an undertaking over a period of three years did not constitute State aid [19].
Kapitalisüstide ajal kohaldatavate vähese tähtsusega abi käsitlevate eeskirjade kohaselt ei kujuta endast riigiabi toetused, mis on väiksemad kui 100000 eküüd ja antud ettevõtjale 3 aasta jooksul [19].
This capital increase amounts to EUR 84094,39, i.e. well below the ECU 100000de minimis ceiling.
Kõnealuse kapitalisüsti suurus on 84094,39 eurot, st oluliselt alla 100000 eküü suurust vähese tähtsusega abi ülemmäära.
C-II and C-III capital increases of 22 June 2000 and 10 October 2000
Selle alusel ei kujutaks 1997. aasta kapitalisüst endast mingil juhul riigiabi – olenemata asjaoludest, mis valitsesid selle võimaldamise ajal.
Finland has indicated that these measures were intended for the construction of an industrial property in Norrböle, the renovation of a property in Mariehamn (C-II) and the purchase of an industrial property in the eastern part of Åland (C-III).
22. juuni 2000. aasta ja 10. oktoobri 2000. aasta kapitalisuurendamised C-II ja C-III (60) Soome ametiasutused on märkinud, et nende meetmete eesmärk oli ehitada Norrbölesse tööstuskinnisvara, renoveerida kinnisvara Mariehamnis (meede C-II) ning osta tööstuskinnisvara Ahvenamaa idaosas (meede C-III).
There is thus no clear link to the iTiden project, which at that time had not yet clearly taken shape (this would happen in 2001 when the land was purchased).
Seega puudub selge seos iTideni projektiga, mis ei olnud selleks ajaks veel konkreetselt väljakujunenud (see pidi juhtuma 2001. aastal, kui osteti maa).
The investments motivating these two capital increases seem proportionate to the size and ‘traditional’ business model of ÅI prior to the expansion linked to the iTiden project.
Nende kahe kapitalisuurendamise aluseks olevad investeeringud tunduvad olevat proportsionaalsed ettevõtja ÅI suuruse ja tavapärase ärimudeliga, mis valitses enne iTideni projektiga seotud laienemist.
There is therefore no compelling reason to consider that a private investor would not have undertaken the same capital increases, and there is thus no clear evidence of an advantage to ÅI.
Seega puudub mõjuv põhjus arvata, et eraõiguslik investor ei oleks samu kapitalisuurendamisi ette võtnud, ning seega puuduvad selged tõendid ettevõtjale ÅI antud eelise kohta.
Up until 2000 ÅI’s business operations were showing modest but positive results (in the range of EUR 9000 to EUR 38000 in 1997-2000).
Kuni 2000. aastani olid ettevõtja ÅI äritegevuse tulemused tagasihoidlikud, kuid siiski positiivsed (9000 – 38000 eurot ajavahemikul 1997–2000).
ÅI’s business operations were in accordance with the company’s plan in place then.
Ettevõtja ÅI äritegevus oli kooskõlas ettevõtja tol hetkel kehtinud äriplaaniga.
Accordingly ÅI owned and let warehouses and offices around the Åland Islands.
Selle kohaselt omas ettevõtja ÅI lao- ja büroohooneid Ahvenamaa saartel ning andis neid rendile.
The stock of real estate owned by ÅI had remained very stable until 2000, which also explains the company’s stable financial performance.
Ettevõtja ÅI kinnisvaraportfell oli kuni 2000. aastani väga stabiilne, mis selgitab ka ettevõtja stabiilseid majandustulemusi.
C-VIII and C-IX capital increases of 30 September 2004 and 16 June 2005
30. septembri 2004. aasta ja 16. juuni 2005. aasta kapitalisuurendamised C-VIII ja C-IX
According to Finland, these capital increases were used to purchase an industrial property (C-VIII) and to construct a hangar at Jomala airport outside Mariehamn (C-IX).
Soome ametiasutuste sõnul kasutati neid kapitalisuurendamisi tööstuskinnisvara ostmiseks (meede C-VIII) ning Mariehamni läheduses asuval Jomala lennuväljal angaari ehitamiseks (meede C-IX).
Although not immediately justified by the iTiden project, these measures were implemented in circumstances that were completely different from those affecting previously discussed measures C-II and C-III.
Kuigi need meetmed ei olnud otseselt seotud iTideni projektiga, rakendati need asjaoludel, mis erinesid täiesti neist asjaoludest, mis mõjutasid eespool arutatud meetmeid C-II ja C-III.
Crucially, too, these investments were made at a time when the LG had already invested more than EUR 2,25 million in ÅI since 2001 on the understanding that this investment would not provide a return that would be acceptable to a market investor.
Olulise tähtsusega on ka see, et kõnealused investeeringud tehti ajal, mil Ahvenamaa KOV oli juba investeerinud ettevõtjasse ÅI alates 2001. aastast üle 2,25 miljoni euro, mõistes samas, et see investeering ei tooda sellist tulu, mis oleks turumajanduslikule investorile vastuvõetav.
The inadequate return on the iTiden project would inevitably impact negatively on ÅI’s result as a whole.
iTideni projektiga kaasnev ebapiisav tulu avaldaks lõppkokkuvõttes negatiivset mõju ettevõtja ÅI majandustulemustele tervikuna.
Indeed, the equity of an undertaking is not earmarked but fungible and has to be remunerated from the overall performance of the firm.
Tõepoolest, äriühingu omakapital ei ole sihtotstarbeline, vaid selle kasutusotstarve on muudetav, ning selle eest tuleb maksta hüvitist ettevõtte üldiste majandustulemuste põhjal.
It must therefore have been clear to the LG, at the time when they undertook measures C-VIII and C-IX, that any additional increases in the capital of ÅI was unlikely to produce an adequate return in the foreseeable future.
Seetõttu pidi Ahvenamaa KOVile olema meetmete C-VIII ja C-IX rakendamise ajal selge, et ettevõtja ÅI kapitali mis tahes täiendav suurendamine ei toodaks tõenäoliselt piisavat tulu lähitulevikus.
A market investor would have been ready to make those capital injections if those investments had allowed a market return on the overall performance of the firm (i.e. a return that would have compensated for the low returns of the other capital increases), but there is nothing suggesting that this was expected to be the case.
Turumajanduslik investor oleks olnud valmis neid kapitalisüste tegema, kui nendelt investeeringutelt oleks olnud võimalik teenida turutootlikkust ettevõtte üldiste tulemuste alusel (st tulu, mis oleks hüvitanud teistest kapitalisuurendamistest teenitava väikese tulu), kuid miski ei luba eeldada, et oodati asjade sellist käiku.
Finland has not provided any specific information regarding those measures that would change this view.
Soome ametiasutused ei ole esitanud nende meetmetega seoses mingit konkreetset teavet, mis seda seisukohta muudaks.
The Commission consequently considers that no private investor would have provided additional capital to ÅI in these circumstances.
Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ükski eraõiguslik investor ei oleks neil asjaoludel andnud ettevõtjale ÅI lisakapitali.
Capital increases C-VIII and C-IX have thus provided ÅI with an advantage that it would not have been able to obtain on the market.
Seega on kapitalisuurendamistega C-VIII ja C-IX antud ettevõtjale ÅI eelis, mida ta ei oleks saanud turult.
The loan guarantees
Laenugarantiid
However, these conditions are not met concerning guarantees G-I, G-II and G-III (it is sufficient to record that these guarantees covered 100 % of the underlying loans, see point 3.2(c) of the Guarantee Notice).
Teatise punktis 3.2 nähakse ette tingimused, mille täitmisest tavaliselt piisaks riigiabi olemasolu välistamiseks riigi ametiasutuste antud garantii puhul. Kuid need tingimused ei ole täidetud garantiide G-I, G-II ja G-III puhul (piisab sellest, kui mainida, et need garantiid hõlmasid 100 % aluseks olevatest laenudest; vt garantiisid käsitleva teatise punkti 3.2 alapunkt c).
The Commission first notes that ÅI’s financial position in the period in which the guarantees were granted was strong enough not to exclude the firm’s ability to obtain loans on the market without guarantees.
Kõigepealt märgib komisjon, et ettevõtja ÅI finantsseisund oli garantiide andmise perioodil piisavalt tugev ning seega ei ole alust arvata, nagu ei oleks ettevõtja võinud saada turult laenu garantiideta.
The firm was not a firm in difficulty within the meaning of the Commission’s Guidelines on Rescue and Restructuring Aid [21].
Tegemist ei olnud raskustes oleva äriühinguga päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevate komisjoni suuniste [21] tähenduses.
It cannot be concluded on the basis of the available evidence that ÅI was a firm that would not have survived at all without state support.
Olemasolevate tõendite alusel ei ole võimalik järeldada, et ettevõtja ÅI oli ettevõte, mis ei oleks riigi toeta mingil viisil ellu jäänud.
In the years preceding the capital injections, i.e. before the launch of the iTiden project, ÅI’s financial performance was stable and its business operations showed moderate positive results.
Kapitalisüstidele eelnevatel aastatel, st enne iTideni projekti käivitamist, olid ettevõtja ÅI majandustulemused stabiilsed ning tema äritegevuse tulemusel saavutati tagasihoidlikke positiivseid tulemusi.
The reason why the public authorities started massively injecting capital in 2001 was not to rescue the firm but to finance its growth.
Põhjus, miks riigi ametiasutused hakkasid 2001. aastal massiliselt kapitali süstima, ei seisnenud ettevõtte päästmises, vaid eesmärk oli rahastada tema kasvu.
In the absence of the aid in the form of capital increases, ÅI would not have been a bankrupt firm but a smaller firm that still would have had access to the financial markets.
Kapitalisuurendamiste kujul antava abi puudumisel ei oleks ettevõtja ÅI pankrotti läinud, vaid tegemist oleks olnud väiksema ettevõttega, kellel oleks ikkagi olnud juurdepääs finantsturgudele.
The Commission cannot, therefore, conclude that ÅI would not have had access to credit markets without guarantees.
Sellepärast ei saa komisjon järeldada, et ettevõtjal ÅI ei oleks olnud garantiideta juurdepääsu laenuturgudele.
The question is then whether the guarantees afforded the firm an advantage in the form of lower loan costs than it would have paid on market terms, in the absence of a guarantee.
Sellega seoses tekib küsimus, kas garantiidega anti ettevõtjale eelis – tema laenukulud olid väiksemad kuludest, mis tal oleksid turutingimustel olnud garantiide puudumisel.
The question that needs to be examined next is whether an adequate premium is charged for the guarantees, comparable to what would have been charged by a private guarantee provider.
Järgmisena tuleb uurida küsimust, kas garantiide eest küsitakse asjakohast preemiat võrreldes preemiaga, mida oleks küsinud eraõiguslik garantii andja.
In the present case, the Commission has found no private guarantees that allow for a ready comparison.
Antud juhul ei ole komisjon leidnud eragarantiisid, mis võimaldaksid selget võrdlust.
In such circumstances, the Commission will compare the total financial cost of the guaranteed loan, including the interest rate of the loan and the guarantee premium, with the market premium of a similar non-guaranteed loan [22].
Neil asjaoludel võrdleb komisjon garantiiga tagatud laenu kogu maksumust, sealhulgas laenu intressimäära ja garantiipreemiat, samasuguse garanteerimata laenu turuhinnaga [22].
On 9 October 2003, […] [23], a commercial bank, granted ÅI a loan amounting to EUR […] against collateral […].
Kommertspank […] [23] andis 9. oktoobril 2003 ettevõtjale ÅI laenu […] eurot […].
The interest rate was set at […]% per annum until 15 January 2007 [24].
Intressimääraks kehtestati […] % aastas kuni 15. jaanuarini 2007 [24].
Although this loan was contemporaneous with guarantee G-I, the Commission does not consider it a suitable comparison for the cost of that measure.
Kuigi see laen anti samaaegselt garantiiga G-I, ei pea komisjon seda sobivaks võrdlusaluseks selle meetmega kaasneva kulu puhul.