natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is not necessary to demonstrate that the measures have allowed ÅI to take market shares from any specific competitor.
Ei ole vajalik näidata, et meetmed on võimaldanud ettevõtjal ÅI võtta ära turuosa mõnelt konkreetselt konkurendilt.
Similarly, the advantage granted to ÅI was liable to affect trade between Member States.
Samamoodi mõjutas ettevõtjale ÅI antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.
It is true that Åland is a small market, located on an archipelago that can only be reached by sea or air, and that specific restrictions on the right of establishment apply there by virtue of Finland’s EU Accession Treaty.
Vastab tõele, et Ahvenamaa turg on väike ning asub saarestikus, millele pääseb ligi vaid mere või õhu kaudu, ning et seal kehtivad asutamisõiguse suhtes konkreetsed piirangud, mis tulenevad Soome ELiga ühinemise lepingust.
However, the fact remains that there is no absolute obstacle to foreign undertakings operating in Åland, and certainly no obstacle to such undertakings making investments in the local property market.
Kuid tõsiasjaks jääb see, et välismaiste ettevõtjate tegevus Ahvenamaal ei ole täielikult takistatud ning kindlasti puuduvad sellised takistused, mis ei võimaldaks neil ettevõtjatel investeerida kohalikul kinnisvaraturul.
The Commission also notes that Finland has not disputed the statement in the opening decision that real estate in Åland has in the past been acquired by undertakings based in other Member States.
Komisjon märgib ka, et Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud menetluse algatamise otsuses sisalduvat väidet, mille kohaselt on Ahvenamaal varem kinnisvara omandanud teistes liikmesriikides asuvad ettevõtjad.
Any advantage granted to ÅI through these measures would thus have at least the potential to affect trade between the Member States by unduly strengthening ÅI’s position in relation to potential foreign competitors or investors.
Ettevõtjale ÅI nende meetmete kaudu antud mis tahes eelisega oleks seega vähemalt võimalik mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tugevdades lubamatult ettevõtja ÅI positsiooni võrreldes võimalike välismaiste konkurentide või investoritega.
CONCLUSION ON THE QUALIFICATION OF STATE AID
JÄRELDUSED RIIGIABINA KVALIFITSEERIMISE KOHTA
For the above reasons, the Commission finds that all capital increases (with the exception of C-I, C-II and C-III) and loan guarantees G-I, G-II and G-III constitute State aid within the meaning of Article 107 TFEU.
Eespool toodud põhjustel leiab komisjon, et kõik kapitalisuurendamised (v.a meetmed C-I, C-II ja C-III) ja laenugarantiid G-I, G-II ja G-III kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.
ALLEGED LAWFULNESS OF THE AID
ABI VÄIDETAV SEADUSLIKKUS
Finland has argued that both the capital injections and the guarantees, if State aid, were lawful under aid schemes that were put into place prior to Finland’s EU membership and duly submitted to the EFTA Surveillance Authority (‘ESA’) prior to EU accession under references 93-074 (capital increases) and 93-079 (guarantees).
Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka garantiid – kui need peaksid osutuma riigiabiks – olid seaduslikud abikavade alusel, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga, ning neist teavitati nõuetekohaselt EFTA järelevalveametit enne ELiga ühinemist viitenumbrite 93-074 (kapitalisuurendamised) ja 93-079 (garantiid) all.
This argument should be examined in the context of the provisions of Regulation (EC) No 659/1999.
Seda väidet tuleks vaadelda määruse (EÜ) nr 659/1999 kontekstis.
Pursuant to Article 1(d), ‘aid scheme’ means ‘any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’.
Määruse artikli 1 punkti d kohaselt on abikava „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses”.
Furthermore, according to Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999, ‘existing aid’ means: ‘(i) without prejudice to Sections 144 and 172 of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, all aid which existed prior to the entry into force of the Treaty in the respective Member States, that is to say, aid schemes and individual aid which were put into effect before, and are still applicable after, the entry into force of the Treaty’.
Peale selle tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolev abi järgmist: „ilma et see piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikleid 144 ja 172, igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates liikmesriikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast asutamislepingu jõustumist”.
Furthermore, according to Article 1(c) of Regulation (EC) No 659/1999, ‘new aid’ means all aid, that is to say, aid schemes and individual aid, which is not existing aid, including alterations to existing aid [30].
Lisaks tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti c kohaselt „uus abi” kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused [30].
Finally, Article 4(1) of Commission Regulation (EC) No 794/2004 of 21 April 2004 implementing Council Regulation (EC) No 659/1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [31] defines alteration of existing aid as ‘any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market. However an increase in the original budget of an existing aid scheme by up to 20 % shall not be considered an alteration to existing aid.’
Peale selle määratletakse komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [31] artikli 4 lõikes 1 olemasoleva toetuse muudatus kui „mis tahes muutus, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist. Olemasoleva toetusprogrammi algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta siiski olemasoleva toetuse muutmiseks.”
From the above it follows that a measure that pre-dates accession and constitutes a State aid scheme can be said to be existing aid if two conditions are satisfied.
Eespool esitatust järeldub, et enne ühinemist võetud meedet, mis kujutab endast riigiabikava, võib nimetada olemasolevaks abiks, kui on täidetud kaks tingimust.
The first is that the scheme was put into effect before the entry into force of the EC Treaty and the second is that its substance has not been substantially altered since.
Esiteks peab kava olema kehtestatud enne EÜ asutamislepingu jõustumist riigis ning teiseks ei tohi selle kava sisu olla sellest ajast oluliselt muudetud.
The Commission will assess the Finnish argument about the lawfulness of the aid separately for the two alleged schemes.
Komisjon hindab Soome ametiasutuste väidet abikava seaduslikkuse kohta kahe väidetava kava puhul eraldi.
THE ALLEGED GUARANTEE SCHEME (93-079)
VÄIDETAV GARANTIIKAVA (93-079)
The Commission will first assess whether these measures constitute an aid scheme within the meaning of Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999.
Kõigepealt hindab komisjon seda, kas kõnealused meetmed moodustavad abikava määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b tähenduses.
The national legal basis for the guarantee scheme is the provincial Act on provincial guarantees for industry and certain other enterprise sectors (ÅFS 1966:14) [32], which was passed in 1966, and amended by ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 and 2002:23.
Garantiikava riiklik õiguslik alus on tööstusele ja teatavatele muudele ettevõtlusvaldkondadele antavaid piirkondlikke garantiisid käsitlev maakonnaseadus (ÅFS 1966:14), [32] mis võeti vastu 1966. aastal ning mida on muudetud õigusaktidega ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 ja 2002:23.
As regards the budget or ‘envelope’, at the time of Finland’s accession to the EC, the 1966 provincial Act stipulated that ‘the amount of outstanding guarantees or loans [33] may not at any given time exceed FIM 20000000’.
Eelarve või rahastamispaketiga seoses sätestati 1966. aasta maakonnaseaduses sel ajal, kui Soome ühines EÜga, et tagasimaksmata laenude [33] või kehtivate garantiide summa ei tohi ühelgi ajahetkel olla suurem kui 20000000 Soome marka.
On the other hand, the measure in question does not provide for any temporal limitation to their application.
Samas teiselt poolt ei kehtestata kõnealuse meetmega ühtegi ajalist piirangut nende kohaldamise kohta.
In the light of the above and of the provisions of the national act, the measures would prima facie appear to meet the definition of an aid scheme, as it seems that the act allows aid which is not linked to a specific project to be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time.
Pidades silmas eespool toodut ja riikliku õigusnormi sätteid, tundub esmapilgul, et meede vastab abikava määratlusele, sest näib, et õigusaktiga lubatakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks.
The alleged scheme in question was put in place on 1 September 1982, i.e. well before 1 January 1994, and was communicated to the ESA.
Kõnealune väidetav kava kehtestati 1. septembril 1982, st kaua enne 1. jaanuari 1994, ning sellest teavitati EFTA järelevalveametit.
Thus the first condition for existing aid seems to be satisfied, because the original scheme was put in place before the entry into force of the Treaty in Finland and even before 1 January 1994, which means that paragraph 5 of Article 172 of the Treaty of Accession of Austria, Finland and Sweden is not applicable in this case.
Seega tundub, et esimene olemasoleva abi kohta kehtestatud tingimus on täidetud, sest esialgne kava kehtestati enne Soome ühinemislepingu jõustumist ja isegi enne 1. jaanuarit 1994, mis tähendab, et Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu artikli 172 lõiget 5 ei saa selle juhtumi puhul kohaldada.
However, the Commission must also assess whether the measures have undergone any substantive alterations since 1 January 1994.
Kuid komisjon peab hindama ka seda, kas meetmeid on alates 1. jaanuarist 1994 mingil viisil olulisel määral muudetud.
At least three amendments to the guarantee scheme were enacted by the regional authorities after 1 January 1994 (by Provincial Acts 1994:29, 1996:56 and 2002:23) and prior to the granting of the first guarantee on 14 August 2003.
Pärast 1. jaanuarit 1994 ja enne esimese garantii andmist 14. augustil 2003 on maakonnavalitsus garantiikava vähemalt kolm korda muutnud (piirkondlike seadustega 1994:29, 1996:56 ja 2002:23).
These amendments provided for a substantial increase in the budget of the scheme (i.e. an increase in the global amount of guarantees that could be granted at any given time).
Nende muudatustega suurendati kava eelarvet olulisel määral (st suurendati garantiide kogusummat, mida võis mis tahes ajahetkel anda).
Since the present case concerns the granting of a loan guarantee, it should be assessed whether the alterations concerning the budget of the scheme, introduced prior to the measures under discussion, should be considered as substantial and severable from the existing scheme.
Kuna käesolev juhtum käsitleb laenugarantii andmist, tuleks hinnata, kas eelarvet hõlmavaid muudatusi, mis tehti kavasse enne kõnealuste meetmete võtmist, tuleks käsitada oluliste ja olemasolevast kavast lahutatavatena.
As described, according to Article 4 of Regulation (EC) No 794/2004 budget increases of more than 20 % constitute an alteration of an existing aid scheme.
Nagu eespool kirjeldatud, siis määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 4 kohaselt peetakse eelarve suurendamist rohkem kui 20 % võrra olemasoleva abikava muutmiseks.
Two of the abovementioned amendments [34] have increased the original budget of the scheme by 50 % and 150 %, respectively.
Kahe eespool nimetatud muudatusega [34] on abikava esialgset eelarvet suurendatud vastavalt 50 % ja 150 %.
These budget increases constitute substantive alterations to the scheme which were never notified to the Commission.
Need eelarvemuudatused kujutavad endast kava olulist muutmist, millest komisjoni ei teavitatud.
The effect of these substantive alterations cannot be considered as severable from the alleged scheme, with the result that the scheme in its entirety becomes new aid.
Nende oluliste muudatuste mõju ei saa käsitada väidetavast kavast lahutatuna, mistõttu tuleb kogu kava käsitada uue abina.
Indeed, the original aid scheme was limited only as regards the total amount of guarantees that could be outstanding at any given time.
Esialgne abikava sisaldas tõepoolest ainult piiranguid mis tahes ajahetkel kehtivate garantiide kogusumma kohta.
With this particular configuration, a very substantial increase in the budget (even without any other alteration of the scheme) touches upon the very essence of the existing rules.
Sellisel juhul muudab eelarve olulisel määral suurendamine (isegi kava muul viisil muutmata) kehtivate eeskirjade põhiolemust.
In addition, the Commission notes that it does not appear from the guarantee documents submitted by Finland that the legal basis of these guarantees was the alleged guarantee scheme.
Peale selle märgib komisjon, et Soome ametiasutuste esitatud garantiidokumentidest ei ilmne, et nende garantiide õiguslik alus on väidetav garantiikava.
Consequently, the guarantees covered by this decision must be considered new aid.
Sellest tulenevalt tuleb käesoleva otsusega hõlmatud garantiisid käsitada uue abina.
Given that the aid has been put into effect without prior approval by the Commission as required by Article 108 TFEU, it is unlawful.
Arvestades, et see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik.
THE ALLEGED SHARE SUBSCRIPTION SCHEME (93-079)
VÄIDETAV AKTSIATE MÄRKIMISE KAVA (93-079)
The national rules concerning this alleged scheme were declared to ESA as aid arrangements for share subscriptions.
Seda väidetavat kava käsitlevatest riiklikest eeskirjadest anti EFTA järelevalveametile teada kui aktsiate märkimiseks antavast abist.
It appears from the documents submitted at the time that the ‘Annual budget for Åland’ was given as the national legal basis.
Sel ajal esitatud dokumentidest nähtub, et siseriikliku õigusliku alusena esitati Ahvenamaa aastaeelarve.
Under the heading ‘maximum possible aid intensity that (…) can be obtained in favour of any one project’, Finland has indicated ‘30 %’.
Rubriigis „Ühe projekti puhul ette nähtav maksimaalne võimalik abi osatähtsus” on Soome ametiasutused märkinud „30 %”.
Furthermore, under the heading ‘Budget/expenditure’ Finland has indicated budgets for the years 1992 to 1994 but left a blank under the heading ‘Total budget estimate for the whole planning period of the scheme’.
Peale selle on Soome ametiasutused esitanud rubriigis „Eelarve/Kulutused” ajavahemiku 1992–1994 eelarved, kuid jätnud tühjaks rubriigi „Kava planeerimisperioodi eelarveprognoos kokku”.
These powers are implemented (e.g. by means of loans, capital injections, guarantees) through provisions in the annual general budget of the LG.
Neid volitusi rakendatakse (nt laenude, kapitalisüstide, garantiide abil) Ahvenamaa KOVi iga-aastase üldeelarve sätete kaudu.
The Commission notes the following:
Komisjon märgib järgmist.
Any allocation of capital to an individual beneficiary would thus first require an appropriation in the annual budget of the LG (voted by the Åland regional assembly at its discretion) and then the implementation of decisions taken by the LG.
Konkreetsele abisaajale kapitali eraldamiseks oleks seega kõigepealt vaja eraldisi Ahvenamaa KOVi aastaeelarves (mille üle otsustab Ahvenamaa kohalik parlament oma äranägemise järgi) ning seejärel peab Ahvenamaa KOV võtma vastu rakendusotsused.
It appears thus that capital injections granted under those powers are to be seen as a succession of individual decisions rather than an aid scheme.
Seega ilmneb, et nende volituste alusel tehtud kapitalisüstid on pigem tehtud individuaalsete otsuste, mitte aga abikava alusel.
In any event, the Commission also notes that the alleged scheme concerned only the years 1992 to 1994, as no other information was given under the heading ‘Budget/expenditure’ although the legal basis was the ‘annual budget for Åland’.
Igal juhul märgib komisjon ka seda, et väidetav kava hõlmas vaid ajavahemikku 1992–1994, sest rubriigi „Eelarve/kulutused” all ei esitatud muud teavet, kuigi õigusliku alusena oli märgitud „Ahvenamaa aastaeelarve”.
Finally, the Commission notes that Finland had indicated that the maximum aid intensity that can ‘be obtained in favour of any one project’ is 30 %.
Lõpetuseks märgib komisjon, et Soome on väitnud, et maksimaalne abi osatähtsus mis tahes ühe projekti puhul võib olla 30 %.
This can, in any event, only be understood as meaning that capital injections under this alleged scheme were intended to be used together with significant private contributions (at least 70 %) towards ‘projects’ intended to promote the objectives of the alleged scheme, given as being ‘Tourism, industry, R&D’.
Seda võib igal juhul mõista vaid nii, et selle väidetava kava kohased kapitalisüstid olid ette nähtud kasutamiseks koos olulise erapanusega (vähemalt 70 %) projektide jaoks, mille eesmärk on edendada väidetava kava eesmärke, milleks on turism, tööstus ning teadus- ja arendustegevus.
The capital increases at issue in this decision do not meet this formal condition and can consequently not be covered by the national legal provisions that were submitted to the ESA, irrespective of whether these measures constituted a proper aid scheme and if so whether it applied beyond 1994.
Käesolevas otsuses käsitletavad kapitalisuurendamised ei vasta sellele ametlikule tingimusele ning sellepärast ei saa need olla hõlmatud siseriiklike õigusnormidega, mis esitati EFTA järelevalveametile, olenemata sellest, kas need meetmed kujutasid endast nõuetekohast abikava, ning kui ka kujutasid, siis olenemata ka sellest, kas neid kohaldati pärast 1994. aastat.
Consequently, the State aid given in the form of capital increases to ÅI constitutes new aid.
Sellest tulenevalt kujutab ettevõtjale ÅI kapitalisuurendamiste kujul antud riigiabi endast uut abi.
As the aid has been put into effect without prior approval by the Commission as required by Article 108 TFEU, it is unlawful.
Kuna see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik.
ADDITIONAL COMMENT ON RECENT DECISIONS BY FINLAND’S SUPREME ADMINISTRATIVE COURT
TÄIENDAV MÄRKUS SOOME KÕRGEMA HALDUSKOHTU HILJUTISTE OTSUSTE KOHTA
It should also be noted that two measures granted by the LG to ÅI have recently been annulled by a national Finnish court.
Samuti tuleks märkida, et Soome riiklik kohus tühistas hiljuti Ahvenamaa KOVi poolt ettevõtjale ÅI võimaldatud kaks meedet.
The measures are (i) capital increase C-XI paid to ÅI in 2007 (see comment at recital 16 above) and (ii) a 2006 loan guarantee that was never implemented.
Need meetmed on i) kapitalisuurendamise meede C-XI, mis maksti ettevõtjale ÅI välja 2007. aastal (vt märkust põhjenduses 16), ning ii) 2006. aasta antud laenugarantii, mida kunagi ei rakendatud.
By decision of 6 April 2011 the Supreme Administrative Court ruled on whether the LG’s decisions were taken in compliance with national administrative rules.
Kõrgem Halduskohus käsitles oma 6. aprilli 2011. aasta otsuses seda, kas Ahvenamaa KOVi otsused tehti kooskõlas riiklike halduseeskirjadega.
However, in doing so, the Court also assessed whether there were sufficient indications that the measures constituted State aid, meaning that the local authorities should have notified them to the Commission before putting them into effect.
Kuid selle käigus hindas kohus ka seda, kas oli piisavalt märke selle kohta, et meetmed kujutasid endast riigiabi, st et kohalik omavalitsus oleks pidanud neist enne nende jõustamist komisjonile teatama.
The Court finds that all criteria of State aid are met prima facie.
Kohus leidis, et esmapilgul on täidetud kõik riigiabi kriteeriumid.
The Court also analysed Finland’s claim that the measures — if they did constitute aid — would be covered by the national rules that applied prior to accession and consequently qualify as ‘existing aid’.
Samuti analüüsis kohus Soome ametiasutuste väidet, et kui meetmed peaksid endast kujutama riigiabi, siis oleksid need meetmed hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldati enne ühinemist, ja sellest tulenevalt kujutaksid endast olemasolevat abi.
In doing so, the Court made an in-depth assessment of the national rules and found that, irrespective of whether these rules amounted to genuine State aid schemes or not, the decisions of the local authorities did not comply with the formal requirement under the national rules, mainly owing to the reasons presented above by the Commission.
Seda tehes hindas kohus põhjalikult siseriiklikke eeskirju ning leidis, et olenemata sellest, kas need eeskirjad kujutasid endast tõelisi riigiabikavasid või mitte, ei vastanud kohaliku omavalitsuse otsused siseriiklike eeskirjade kohasele ametlikule nõudele ning seda peamiselt eespool komisjoni poolt esitatud põhjustel.
Therefore the conclusions of the national Supreme Administrative Court are in accord with those of the Commission that the capital injection C-XI under investigation includes new State aid.
Seetõttu on riikliku Kõrgema Halduskohtu järeldused kooskõlas komisjoni järeldustega, et uuritav kapitalisüst C-XI kujutab endast uut riigiabi.
Finland has argued in general terms that the measures, if found to constitute new State aid, would nevertheless be compatible with the internal market because the purpose of ÅI’s activities, as financed by the aid, was to facilitate the development of the region and create new jobs.
Soome ametiasutused on üldiselt väitnud, et meetmed on ikkagi kokkusobivad siseturuga – isegi juhul, kui nad kujutavad endast uut riigiabi –, sest ettevõtja ÅI sellise tegevuse eesmärk, mida rahastati abi kaudu, oli edendada piirkonna arengut ja luua uusi töökohti.
State aid, although in principle prohibited, will nevertheless be considered compatible with the internal market in the circumstances mentioned in Article 107(2) TFEU and may be considered compatible if it is used to achieve the objectives mentioned in Article 107(3).
Kuigi riigiabi on põhimõtteliselt keelatud, peetakse riigiabi kokkusobivaks siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 nimetatud tingimustel ning seda riigiabi võib käsitada siseturuga kokkusobivana, kui seda abi kasutatakse artikli 107 lõikes 3 nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
The only ground for compatibility that can be envisaged in this case is 107(3)(a) TFEU, which allows for aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious unemployment, or Article 107(3)(c) TFEU, which provides that State aid may be authorised to facilitate the development of certain economic areas.
Ainus põhjendus, mille kohaselt abi oleks antud juhtumi puhul siseturuga kokkusobiv, on esitatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, mille kohaselt on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, või sama lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, milles sätestatakse, et riigiabi võib anda teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks.