natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is important to note that the number of comparable competitors is limited because private companies have rarely provided letter services in larger scale due to the postal incumbents' exclusive right that covered a significant share of the letter services.
Sellega seoses tuleb märkida, et võrreldavate konkurentide arv on piiratud, sest eraettevõtjad ei ole turgu valitseva ettevõtja ainulitsentsi tõttu, mis hõlmas suurt osa kirjateenustest, kõnealuseid teenuseid seni olulisel määral osutanud.
Furthermore, the WIK study excludes postal incumbents from other countries as comparators because they have — as Deutsche Post — been protected by exclusive rights and are not primarily active on competitive markets.
Lisaks jäeti WIKi hinnangust välja muude riikide turgu valitsevad postiettevõtjad, sest nad olid nagu Deutsche Postki kaitstud ainulitsentsiga ega tegutsenud eelkõige konkurentsiturul.
To measure the reasonable profit, the WIK study uses the return-on-sales margin (ROS) that is the accounting profit (e.g. Earnings before interest and tax (EBIT)) divided by revenues.
Mõistliku kasumi kindlakstegemiseks kasutati WIKi hinnangus müügitulu, s.o raamatupidamislik kasum (tulu ilma intressi ja maksudeta; edaspidi „EBIT”) jagatud käibega.
Furthermore, the WIK study calculates the return-on-asset margin (ROA), e.g. EBIT as percentage of assets, as a capital-based profit benchmark.
WIKi hinnangus arvutati välja ka varade tootlus (edaspidi „ROA”) (nt EBIT protsendina kogukapitalist), et saada kapitalil põhinev võrdlusmäär mõistliku kasumi kindlakstegemiseks.
Return on Assets
Varade tootlus
Upper bound (75th percentile)
Piirmäär (75-protsentiil)
From the chosen sample, it results that the median ROS in the competitive part of the postal sector amounts to 3,48 % for the period 1998-2007.
Valimi põhjal ilmneb, et müügitulu mediaan oli ajavahemikul 1998–2007 postisektori konkurentsipõhises osas 3,48 %.
However, the WIK study not only presents the median return but also an upper bound for the reasonable profit, e.g. the third quartile of the comparable competitors' profit which amounts to a ROS of 6,77 %.
WIKi hinnangus esitati siiski peale müügitulu mediaani ka mõistliku kasumi piirmäär, nimelt võrreldavate konkurentide kasumite kolmas kvartiil, mis müügitulu puhul on 6,77 %.
Put another way, 75 % of the comparable competitors show a profit that is lower than a ROS of 6,77 % [44].
Teisisõnu tähendab see seda, et 75 % võrreldavate konkurentide kasum jääb alla 6,77 % suurust müügitulu [44].
Concerning the return on assets, the WIK study shows a median ROA of 7,33 % and an upper bound of 13,41 %.
WIKi hinnangu kohaselt on varade tootluse mediaan 7,33 % ja piirmäär 13,41 %.
On the contrary, a lower benchmark could be also defendable because the median ROS of 3,48 % translates into a ROA of 7,33 % that would still be significantly above the risk-free interest rate.
Põhjendatud oleks isegi madalam võrdlusmäär, sest 3,48 % suurune müügitulu mediaan tähendab 7,33 % suurust varade tootlust, mis on riskivabast intressimäärast siiski märkimisväärselt suurem.
Review of cost allocation
Kulude jaotuse hindamine
The WIK study rejects the allocation of burdens in the 2009 regulatory accounts because the commercial services' ROS margins between [15 to 25 %] are significantly above the industry average [45].
WIKi hinnangus kritiseeriti 2009. aasta tulu- ja kuluarvestuses esitatud kohustuste jaotust, sest kommertsteenuste ligikaudu [15–25 %] suurune müügitulu oli majandusharu keskmisest [45] palju suurem.
As private competitors are viable despite significantly lower profit margins, the WIK study concludes that a higher share of costs should be allocated to Deutsche Post's commercial services and accordingly reduces the burdens for the price-regulated services.
Kuna eraõiguslikud konkurendid tegutsevad palju väiksematest kasumimarginaalidest hoolimata kasumlikult, leitakse WIKi hinnangus, et Deutsche Posti kommertsteenustele oleks tulnud jaotada suurema osa kuludest ja seega vähendada vastavalt reguleeritud teenustega seotud kohustusi.
As final outcome of the WIK study, all commercial services carry costs to such an extent they still show a profit in line with the median ROS of 3,48 % of competitors.
WIKi hinnangus jõutakse seega järeldusele, et kõik kommertsteenused teenivad neile jaotatud kuludest hoolimata ikkagi kasumit, mis vastab konkurentide 3,48 % suurusele müügitulu mediaanile.
The price-regulated services' average annual burden is accordingly reduced by EUR […] million for the period 1990-2007.
Sellest tulenevalt oli reguleeritud teenuste keskmine aastane kohustus 1990.–2007. aastal WIKi hinnangu kohaselt ligikaudu […] miljoni euro võrra väiksem.
As a large share of the commercial sales services has been provided to the related parties Postbank and Telekom, the WIK study also investigates whether the final prices charged to them can be considered as at arm's length and therefore as appropriate benchmark for the costs that the commercial sales services should carry.
Kuna suur osa kommertsjaotusteenustest osutati seotud ettevõtjatele Postbank ja Telekom, uuriti WIKi hinnangus ka seda, kas nimetatud ettevõtjatele kehtestatud jaehinnad olid kooskõlas turuhindadega ja kas neid saab seega kasutada sobiva võrdlusalusena kommertsjaotusteenuste kulude kindlakstegemiseks.
Based on the available evidence, the WIK study considers that the contracts between Deutsche Post and those related parties reflect the conditions that independent third parties would also have agreed on.
WIKi hinnangus leiti olemasolevate tõendite põhjal, et Deutsche Posti ja mõlema seotud ettevõtja vahel sõlmitud lepingud sisaldasid tingimusi, millega oleks nõus olnud ka sõltumatu kolmas isik.
As neither POSTBANK nor TELEKOM had in the years immediately after 1990 real outside-options to use other distribution networks, they accepted to share the incurred costs.
Kuna Postbank ja Telekom ei saanud 1990. aastate alguses ettevõtjavälist jaotusvõrku praktiliselt kasutada, nõustusid nad asjaomaseid kulusid jagama.
However, subsequently, as Postbank and Telekom could more easily find other distribution networks and the costs of the universal service network went down, the contract was changed to a revenue-based commission fee that was more in line with a typical sales-service contract [46].
Hilisematel aastatel tekkis Postbankil ja Telekomil siiski võimalus kasutada ka muid jaotusvõrke ja universaalteenuste võrgu kulud vähenesid ning seepärast muudeti lepingut ja lepiti kokku tuludega seotud komisjonitasus, mis on rohkem kooskõlas tüüpilise jaotusteenuste osutamise lepinguga [46].
Adjustment of 2009 regulatory accounts
aasta tulu- ja kuluarvestuse korrigeerimine
The WIK study undertakes several adjustments to the 2009 regulatory accounts based on the following scheme:
WIKi hinnangus tehti 2009. aasta tulu- ja kuluarvestusse järgmise meetodi alusel palju parandusi.
Calculation scheme for annual excess result with 2009 regulatory accounts and WIK study
WIKi hinnangus kasutatud meetod ülemäärase aastakasumi arvutamiseks 2009. aasta tulu- ja kuluarvestuse põhjal
Revenues of universal services
universaalteenuse tulud
Costs of universal services
universaalteenuse kulud
Reasonable profit
mõistlik kasum
Public transfer
riiklikud hüvitised
Excess result
ülemäärane kasum
Adjustment of universal service revenues
Universaalteenuse tulude korrigeerimine
Deutsche Post sold a considerable amount of real estate (e.g. real estate which has become redundant during the restructuring of the postal operations).
Deutsche Post müüs ära suure osa oma kinnisvaraportfellist (nt kinnisvara, mis ei olnud postivaldkonna ümberkorraldamise tõttu enam vajalik).
Those revenues should be shown with the universal services that were the primary user of those assets and have rented them to the commercial services.
Saadud tulu tuleks jaotada universaalteenusele, sest kõnealust vara kasutati peamiselt universaalteenuse osutamiseks ja seda renditi välja kommertsteenuste osutamiseks.
The corresponding adjustment results in an average annual increase of EUR […] million of the universal service revenues over the whole period 1990-2007.
Korrigeerimise tulemusel suurenevad universaalteenuse aastatulud ajavahemikul 1990–2007 keskmiselt […] miljoni euro võrra.
Adjustment of universal service costs
Universaalteenuse osutamise kulude korrigeerimine
Dissolution of accounts
Kuluarvestuse tegemine
The 2009 regulatory accounts do not correctly dissolve the internal transactions: The universal services do not show the total profit which they earn because profits which originate from certain functions (e.g. post shops) are not divided between universal and commercial services (e.g. according to costs incurred for each services) but lumped together and reported as commercial profits.
aasta tulu- ja kuluarvestuses ei ole sisemine kulude jaotus õigesti tehtud: universaalteenuse puhul ei ole kogu teenitud kasumit näidatud, kuna konkreetsete valdkondade (nt postkontorid) kasumeid ei ole jaotatud vastavalt universaalteenustele ja kommertsteenustele (nt üksikute teenuste kulud), vaid need on kokku liidetud ja esitatud ärikasumina.
Deutsche Post has therefore not been able to provide correctly separated accounts in line with the requirements of Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings [47].
Deutsche Post ei saanud seepärast esitada eraldi raamatupidamisarvestust, nagu on ette nähtud komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta [47].
While Deutsche Post provided an approximate dissolution of internal accounting for the years up to 1997, the WIK study has to adjust the accounts for the years after 1997 and shift wrongly ‘parked’ costs from the universal to the commercial service accounts.
Kuigi Deutsche Post oli 1997. aastale eelneva ajavahemiku kohta esitanud ligikaudse äriühingusisese kuluarvestuse, tuli WIKi hinnangus 1997. aastale järgnenud perioodi kuluarvestust korrigeerida; vääralt universaalteenustele jaotatud kulud jaotati kuluarvestuses ümber kommertsteenustele.
The corresponding adjustment results in a decrease of the universal service costs by EUR […] million over the period 1998-2007.
Korrigeerimise tulemusel vähenevad iga-aastased universaalteenuse kulud 1998.–2007. aastal keskmiselt […] miljoni euro võrra.
Adjustment of burdens between price-regulated and non-price regulated services
Reguleeritud ja reguleerimata hindadega teenustele jaotatud kohustuste korrigeerimine
As previously explained, the WIK study does not adjust separately each burden.
Nagu eespool märgitud, ei korrigeeritud WIKi hinnangus iga kohustust eraldi.
Instead, it bases its recalculation on the commercial services' final prices that were judged as robust benchmarks for the industry average costs.
Selle asemel kasutati uues arvutuses kommertsteenuste lõpphinda, mida käsitati usaldusväärse võrdlusalusena majandusharu keskmiste kulude jaoks.
Consequently, all excess profits from the commercial services [48] are used to finance the initially claimed burdens.
Sellest tulenevalt kasutati kogu kommertsteenuste ülemäärane kasum [48] esialgu kindlaksmääratud kohustuste rahastamiseks.
The average annual decrease in the burdens amounts to EUR […] million over the whole period 1990-2007.
Kokkuvõttes vähenevad seeläbi iga-aastased kohustused 1990.–2007. aastal keskmiselt […] miljoni euro võrra.
Off-balance costs with supplementary pension insurance (burden #4)
Tulemustest sõltumatud täiendava pensionikindlustuse kulud (kohustus nr 4)
With burden #4 on supplementary pension insurance, Deutsche Post added costs that are not shown in its annual accounts.
Kohustusega nr 4 (täiendav pensionikindlustus) võttis Deutsche Post enda kanda kulud, mida ta oma aastaaruandes ei kajastanud.
As the ROS-benchmark is calculated on the basis of the comparable competitors' statutory accounts, only costs that are also admitted according to national accounting standards or the international accounting standard (IAS) can be included.
Kuna müügitulu kui võrdlusalus arvutatakse võrreldavate konkurentide tulu- ja kuluarvestuse põhjal, võib Deutsche Posti kuluarvestuses võtta arvesse üksnes selliseid kulusid, mis olid lubatud ka riiklike raamatupidamisstandardite või rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) kohaselt.
Therefore, any additional costs — which are normally not included in IAS accounts — cannot be accepted as cost items but must be financed out of the benchmarked profit margin.
Seepärast ei ole lisakulud, mida IASi aruannetes tavaliselt ei kajastata, kuluartiklitena lubatud ja neid tuleb rahastada kindlaksmääratud kasumimarginaali (võrdlusmäär) arvelt.
The corresponding adjustment results in an average annual reduction by EUR […] million for burden #4 on supplementary pension insurance over the whole period 1990-2007.
Asjaomase korrigeerimise tulemusel vähenevad kohustuse nr 4 kulud (täiendav pensionikindlustus) 1990.–2007. aastal keskmiselt […] miljoni euro võrra aastas.
Adjustment of capital costs to reasonable profit
Kapitalikulude korrigeerimine mõistlikus kasumis
Deutsche Post imputed capital costs to the 2009 regulatory accounts that had not initially been included in the statutory accounts: e.g. […] costs and […] costs.
Deutsche Post kajastas 2009. aasta tulu- ja kuluarvestuses kapitalikulusid, mida esialgu ei olnud tulu- ja kuluarvestuses esitatud, nt […] ja […] kulud.
The WIK study eliminates both the […] costs as well as the […], and substitutes them with the benchmark for the reasonable profit.
WIKi hinnangus […] ja […] kulusid ei näidata ja need asendatakse mõistliku kasumi jaoks kindlaksmääratud võrdlusmääraga.
Period 1996 to 2007
Ajavahemik 1996–2007
It is important to note that, compared to the 2009 regulatory accounts, the benchmark ROS of 3,48 % yields in absolute terms a reasonable profit that is higher than Deutsche Post's claimed capital costs (e.g. interest costs based on an internal rate-of-return of about […] on capital employed and increased depreciation on market value).
Eelkõige tuleb märkida, et mõistlik kasum, mis arvutatakse võrdlusmäärana kasutatava 3,48 % suuruse müügitulu põhjal, on 2009. aasta tulu- ja kuluarvestusega võrreldes absoluutarvudes suurem kui Deutsche Posti asjaomased kapitalikulud (nt intressikulu, mis arvutatakse kaasatud omakapitali ligikaudu […] suuruse sisemise müügitulu alusel, ja turuväärtusel põhinevad suuremad amortisatsioonikulud).
Period 1990 to 1995
Ajavahemik 1990–1995
Pursuant to Article 63(1) PostVerfG, Deutsche Post had until 1995 to pay the so-called Ablieferungen [49] of EUR 5838 million to the federal government that amounted to about 8 % of sales.
Postikorralduse seaduse § 63 lõike 1 kohaselt pidi Deutsche Post kuni 1995. aastani tegema Saksa valitsusele nn tagasimakseid [49] kokku ligikaudu 5,838 miljardit eurot ehk 8 % käibest.
As counterpart to that obligation, Article 63(4) PostVerfG relieved Deutsche Post, however, from the obligation to pay any further dividends beyond the Ablieferungen.
Vastutasuks vabastati Deutsche Post postikorralduse seaduse § 63 lõike 4 alusel kohustusest maksta välja dividende tagasimakseid ületavas summas.
The WIK study refuses therefore to add a ‘reasonable profit’ for the period up to 1995 because the Ablieferungen has already fully covered Deutsche Post's equity costs.
WIKi hinnangus jäetakse seepärast 1995. aastale eelneva ajavahemiku puhul mõistlik kasum sõnaselgelt arvesse võtmata, kuna tagasimaksed katsid Deutsche Posti omakapitalikulud täies ulatuses.
Consequently, the Deutsche Post's average annual capital costs of EUR […] million (interest costs of EUR […] million and increased regulatory depreciation of EUR […] million) are eliminated from the 2009 regulatory accounts and the universal service costs are decreased in consequence.
Sellest tulenevalt jäetakse 2009. aasta tulu- ja kuluarvestusest välja Deutsche Posti […] miljoni euro suurused keskmised iga-aastased kapitalikulud ([…] miljoni euro suurused intressikulud ja suurem […] miljoni euro suurune regulatiivne lisaamortisatsioon) ning vähendatakse vastavalt universaalteenuse kulusid.
The 2009 regulatory accounts as well as the WIK study agree that the revenues universal services were insufficient to cover their costs up to 1996.
Nii 2009. aasta tulu- ja kuluarvestus kui ka WIKi hinnang näitavad, et kuni 1996. aastani olid universaalteenustelt saadud tulud asjaomaste kulude katmiseks ebapiisavad.
However, while Deutsche Post is left with a cumulated deficit for the whole period to 2007, even after taking account of the public transfers in the 2009 regulatory accounts, the WIK study comes to the conclusion that the public transfers were sufficient to allow Deutsche Post break even in 1997.
Kuigi Deutsche Postil oli 2009. aasta tulu- ja kuluarvestuse põhjal isegi riiklikke hüvitisi arvesse võttes kogu ajavahemikul kuni 2007. aastani kumuleerunud puudujääk, olid riiklikud hüvitised WIKi hinnangu kohaselt siiski nii suured, et Deutsche Post saavutas 1997. aastal tasuvuspiiri.
The 2009 regulatory accounts show hardly an improvement in the profitability of the universal services up to 1999. It has only been since 2000 that universal service revenues on average cover the costs.
aasta tulu- ja kuluarvestuse kohaselt ei suurenenud universaalteenuste tulusus 1999. aastani peaaegu üldse ja alles 2000. aastast alates katsid universaalteenuste tulud keskmiselt kulusid.
On the contrary, the WIK study shows since 2000 significant excess profits for the universal services above the median ROS of 3,48 % despite the fact that the universal parcel services have only shown a below-average return of […] on sales (see Figure 6)
Seevastu WIKi hinnangu kohaselt saadi universaalteenustelt 2000. aastast alates suurt kasumit, mis ületas olulisel määral 3,48 % suurust müügitulu mediaani, kuigi universaalse pakiteenuse puhul saadi keskmisest väiksemat müügitulu […] (vt joonis 6).
Comparison of annual excess results of universal services for the period 1990-2007 (million EUR, nominal annual values)
Universaalteenuste ülemääraste aastakasumite (nimiväärtuses) võrdlus, 1990–2007 (miljonites eurodes)
Excess results - Comparison between WIK study and 2009 regulatory accounts[…]
Ülemäärane kasum – WIKi hinnangu ja 2009. aasta tuluja kuluarvestuse võrdlus […]
WIK Study 2009 regulatory accounts
WIKi hinnang 2009. aasta tulu- ja kuluarvestus
Right to use official German stamps
Bundesministerium der Finanzen’i (Saksamaa Liitvabariigi rahandusministeerium) välja antud postmarkide kasutamise ainulitsents
TNT questions whether Deutsche Post paid a fee for the exclusive right to use official German stamps.
TNT kahtleb selles, et Deutsche Post maksis Bundesministerium der Finanzen’i välja antud postmarkide kasutamise ainulitsentsi eest tasu.
According to § 43 PostG 1997, the authorisation to distribute stamps with the inscription ‘Germany’ has been reserved to the Federal Ministry of Finance.
aasta postiseaduse § 43 kohaselt on Bundesministerium der Finanzen volitatud välja andma postmarke, millele on trükitud „Deutschland”.
A postal operator who files an application to use those stamps is required to pay a fee and to cover incidental costs.
Selliste postmarkide kasutamise õigust taotlev postiteenuste osutaja peab maksma teatavat tasu ja kandma asjaomased kulud.
Pursuant to § 54 PostG, Deutsche Post had the exclusive right to use German stamps until 31 December 2007.
Deutsche Postil oli 1997. aasta postiseaduse § 54 alusel 31. detsembrini 2007 Bundesministerium der Finanzen’i välja antud postmarkide kasutamise ainulitsents.
TNT considers that, if Deutsche Post effectively used the stamps issued by the Federal Ministry of Finance free of charge, the non-payment of the application fee would constitute illegal State aid.
Kui Deutsche Post tõepoolest kasutas Bundesministerium der Finanzen’i välja antud postmarke selle eest tasu maksmata, kujutab see endast TNT väitel õigusvastast riigiabi.
Furthermore, UPS agrees with the Commission's reasoning that the aid cannot be regarded as existing aid given the fundamental changes in the position of Deutsche Post and the introduction of new legislation to remove part of Deutsche Post's obligations to incur the costs of the civil servants pensions.
Peale selle nõustub UPS komisjoni väitega, et kõnealust abi ei saa käsitada olemasoleva abina, sest Deutsche Posti olukord muutus põhjalikult ja seadusesse lisati uued sätted, mille kohaselt vabastati Deutsche Post osaliselt tema kohustusest kanda oma ametnike pensionikulud.
According to UPS, those major amendments of the system do not qualify as simple modifications of a purely formal or administrative nature.
UPSi väitel ei saa sellist süsteemi põhjalikku muutmist käsitada puhtformaalse või haldusmuudatusena.
UPS supports the Commission's preliminary conclusion that the pension subsidy cannot be considered compatible aid under Article 107(3)(c) TFEU.
UPS nõustub komisjoni esialgse järeldusega, et pensionitoetust ei saa käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivana.
Given the level of sustained profitability as well as Deutsche Post's exclusive rights, the necessity of any relief for alleged legacy costs can surely be doubted.
Võttes arvesse Deutsche Posti pikaajalist kasumlikkust ja ainulitsentsi, esitas UPS õigustatud küsimuse, kas varasematest kohustustest vabastamine on tõepoolest vajalik.
Furthermore, the subsidy granted is not proportional to the objective of common interest as brought forward by Germany, especially as the legacy costs are compensated by both increased letter prices and the pension subsidy.
Peale selle ei ole antud toetus proportsionaalne Saksamaa ühist huvi pakkuva eesmärgiga, seda eelkõige seetõttu, et suuremad kirjade edastamise tasud ja pensionitoetus juba katavad varasemad kohustused.
UPS points out that the burden of proof of the proportionality of the measure lies with Germany.
UPS märgib, et meetme proportsionaalsuse tõendamise kohustus lasub Saksa valitsusel.
However, Germany has not given precise indications of the proportionality of the benefits derived by Deutsche Post from the measure.
Saksamaa ei ole Deutsche Postile kõnealuse meetme kaudu antud eelise proportsionaalsust seni nõuetekohaselt käsitlenud.
According to UPS, the aid received by Deutsche Post has enabled it to acquire an advantageous position not only in Germany but also in other European markets in which it competes with other postal industry players such as UPS.
UPSi sõnul oli Deutsche Post tänu saadud abile eelisolukorras nii Saksamaal kui ka muudel Euroopa turgudel, kus ta konkureeris muude postiteenuste osutajatega, nt UPSiga.
As the pension subsidies have allowed Deutsche Post to strengthen its position in the commercial sector at the disadvantage of other players, competitors of Deutsche Post have suffered from a distortion of competition.
Kuna Deutsche Post sai pensionitoetuse abil parandada oma seisundit kommertsteenuste valdkonnas muude huvitatud isikute arvelt, moonutas see konkurentsi Deutsche Posti konkurentide kahjuks.
UPS requests the Commission to additionally apply the assessment of the necessity and proportionality of any pension subsidies as set out in the 2011 Extension decision for the period 2007-11 and to scrutinise whether Deutsche Post still benefits from unlawful State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
UPS nõuab, et komisjon uuriks kõiki pensionikohustuste rahastamiseks antud toetusi, mida on nimetatud 2011. aasta otsuses ametliku uurimismenetluse pikendamise kohta ajavahemikuks 2007–2011, hindaks nende vajalikkust ja proportsionaalsust ning kontrolliks ka seda, kas Deutsche Post saab ikka veel riigiabi, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt õigusvastane.
Finally, UPS requests the Commission to provide more information as to how it has come to the conclusion that Deutsche Post benefited from an incompatible aid.
Samuti nõuab UPS, et komisjon selgitaks täpsemalt, kuidas ta jõudis järeldusele, et Deutsche Postile antud abi ei ole siseturuga kokkusobiv.