natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission Implementing Decision of 28 February 2012 2012/134/EU establishing the best available techniques (BAT) conclusions under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council on industrial emissions for the manufacture of glass [5]; orCommission Implementing Decision of 28 February 2012 2012/135/EU establishing the best available techniques (BAT) conclusions under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council on industrial emissions for iron and steel production [6].4.
komisjoni 28. veebruari 2012. aasta rakendusotsusega 2012/134/EL, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused klaasitootmise jaoks, [5] võikomisjoni 28. veebruari 2012. aasta rakendusotsusega 2012/135/EL, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused raua- ja terasetootmise jaoks [6].4.
Have any other sources of information, apart from BAT conclusions, been used as the reference for setting permit conditions (Article 14(3))?
Kas loa tingimuste kehtestamisel on viidatud mõnele muule teabeallikale peale PVT-järelduste (artikli 14 lõige 3)?
Stricter permit conditions (Articles 14(4) and 18)
Rangemad loa tingimused (artikli 14 lõige 4 ja artikkel 18)
Which environmental quality standards required stricter permit conditions than those achievable by the use of BAT, and what additional measures were included in the permits (Article 18)?
Milliste keskkonnakvaliteedi standarditega nähakse ette rangemad tingimused kui need, mida on võimalik täita PVT kasutamisega, ja milliseid lisameetmeid load sisaldavad (artikkel 18)?
Provide examples of other situations where the competent authorities have, under Article 14(4), set stricter permit conditions than achievable by the use of BAT.
Tooge näiteid teistest olukordadest, kus pädevad asutused on artikli 14 lõikele 4 tuginedes seadnud lubadele rangemaid tingimusi kui need, mida on võimalik täita PVT kasutamisega.
Setting permit conditions in the absence of relevant BAT conclusions (Article 14(5) and (6))
Loa tingimuste sätestamine asjakohaste PVT-järelduste puudumisel (artikli 14 lõiked 5 ja 6)
Describe the procedure for, and examples of, setting permit conditions:
Kirjeldage loa tingimuste sätestamise menetlust järgmistel juhtudel ja esitage selle kohta näiteid:
on the basis of a BAT not described in any of the relevant BAT conclusions (Article 14(5));
loa tingimused sätestatakse sellise PVT alusel, mida ei ole kirjeldatud üheski asjakohases PVT-järelduses (artikli 14 lõige 5);
on the basis of a BAT determined in consultation with the operator, because the individual BAT conclusions do not cover ‘an activity or a type of production process carried out within an installation’ or ‘do not address all the potential environmental effects of the activity or process’ (Article 14(6)).
loa tingimused sätestatakse PVT alusel, mis määratakse kindlaks käitajaga konsulteerides, sest üksikud PVT-järeldused ei hõlma „käitises toimuvat tegevust või tootmisprotsessi liiki” või neis „ei käsitleta kõiki tegevuse või protsessi võimalikke mõjusid keskkonnale” (artikli 14 lõige 6).
For the above examples, identify:
Osutage ülal toodud näidete põhjal:
why the information in the BAT conclusions was not applicable;
miks PVT-järeldustes esitatud teavet ei saanud kohaldada;
which supplementary information sources were used to identify BAT;
milliseid lisateabeallikaid kasutati PVT kindlaksmääramisel;
how the criteria listed in Annex III to Directive 2010/75/EU were given special consideration.
kuidas võeti spetsiaalselt arvesse direktiivi 2010/75/EL III lisas loetletud kriteeriume.
For permits where one or more emission limit value(s) are different to the emission levels associated with BAT in the BAT conclusions in terms of values, periods of time or reference conditions (Article 15(3)(b)):
Lubade puhul, mille üks või enam heite piirväärtust erineb PVT-järeldustes esitatud PVT heitetasemest väärtuste, ajavahemike ja võrdlustingimuste osas (artikli 15 lõike 3 punkt b):
describe the nature of these different emission limit values and provide examples of them;
kirjeldage nende erinevate heite piirväärtuste iseloomu ja esitage nende kohta näiteid;
provide examples, using the data summary referred to in Article 14(1)(d)(ii), showing how emission monitoring has been used to ‘ensure that emissions under normal operating conditions have not exceeded the emission levels associated with the best available techniques’ (the second subparagraph of Article 15(3)).
tooge artikli 14 lõike 1 punkti d alapunktis ii osutatud heiteseire tulemuste kokkuvõtte abil näiteid, kuidas heiteseiret on kasutatud selle tagamiseks, et „tavapärastel käitamistingimustel ei ole heide ületanud parima võimaliku tehnikaga saavutatavaid heitetasemeid” (artikli 15 lõike 3 teine lõik).
For all installations where an Article 15(4) derogation has been granted, indicate the:
Märkige kõikide artikli 15 lõike 4 kohase erandi saanud käitiste kohta järgmist:
emission sources benefitting from a derogation;
erandist kasu saavad heiteallikad;
emission levels associated with BAT for which a derogation has been granted;
heitetase seoses PVT-ga, millele on tehtud erand;
actual emission limit values;
tegelikud heite piirväärtused;
transitional period(s) granted to comply with Article 15(3), if any;
artikli 15 lõike 3 nõuete täitmiseks antud üleminekuperiood(id), juhul kui neid on antud;
website(s) containing information on the application of Article 15(4) derogations (Article 24(2)(f)).
veebisait (veebisaidid), kus on esitatud teavet artikli 15 lõike 4 kohaste erandite kohaldamise kohta (artikli 24 lõike 2 punkt f).
Have temporary derogations been granted for the testing and use of emerging techniques (Article 15(5)).
Kas on tehtud ajutisi erandeid kujunemisjärgus tehnoloogiate katsetamise ja kasutamise suhtes (artikli 15 lõige 5)?
Monitoring (Article 16)
Seirenõuded (artikkel 16)
In general terms, what monitoring frequencies have been set in permits for air emissions, water emissions, soil/groundwater emissions and other relevant process parameters?
Milline seire sagedus on lubadel üldjuhul kehtestatud õhkuheite, vetteheite, pinnasesse/põhjavette lastava heite ja muude asjaomaste protsessiparameetrite suhtes?
How have BAT conclusions been used to determine these frequencies?
Kuidas on nende sageduste kindlaksmääramisel kasutatud PVT-järeldusi?
Reconsideration and updating of permit conditions (Article 21)
Loatingimuste läbivaatamine ja ajakohastamine (artikkel 21)
For all permit reconsiderations that were not completed by 8 March 2016, identify:
Kõikide loatingimuste läbivaatamise suhtes, mis ei olnud 8. märtsiks 2016 lõpetatud, märkige:
the installation names and permit reference numbers;
käitiste nimed ja lubade viitenumbrid;
the reasons for not having completed the reconsideration;
põhjused, miks loatingimuste läbivaatamine ei olnud lõpetatud;
the date by which the reconsideration will be completed.
kuupäev, mis ajaks on tingimuste läbivaatamine lõpetatud.
Do you have feedback on any practical problems you encountered in using the BAT conclusions for the two sectors in the scope of this Module 3?
Kas soovite anda tagasisidet praktiliste probleemide kohta, mis tekkisid PVT-järelduste kasutamisel käesoleva mooduliga nr 3 hõlmatud kahes sektoris?
MODULE 4 – ‘MINIMUM’ REQUIREMENTS
Moodul NR 4 – MIINIMUMNÕUDED
Waste incineration and co-incineration:
Jäätmete põletamine ja koospõletamine
For plants covered by Chapter IV of Directive 2010/75/EU:
Direktiivi 2010/75/EL IV peatükiga hõlmatud tehaste kohta märkige järgmist.
Identify the plants for which competent authorities have authorised conditions under Article 51(1), (2) or (3) as well as the actual conditions authorised and the results of verifications made in this respect–(Article 51(4)).
Märkige tehased, millele pädevad asutused on lubanud artikli 51 lõike 1, 2 või 3 kohaseid käitamistingimusi, neile lubatud tegelikud käitamistingimused ja nende suhtes läbiviidud tõendamiste tulemused (artikli 51 lõige 4).
For each waste incineration plant and waste co-incineration plant with a capacity of 2 tonnes or more per hour, provide:
Esitage iga jäätmepõletustehase ja jäätmete koospõletustehase kohta, mille võimsus on vähemalt 2 tonni tunnis, järgmine:
information on the functioning and monitoring of the plant;
teave tehase toimimise ja järelevalve kohta;
an account of the running of the incineration or co-incineration process (indicating the operational hours, number and cumulative duration of break-downs, if available);
põletamis- või koospõletamisprotsessi käigu arvestus (kus on märgitud töötunnid, katkestuste arv ja kestus kokku, kui need andmed on kättesaadavad);
the level of emissions into air and water, in comparison with the emission limit values;
õhku- ja vetteheite tase võrreldes heite piirväärtustega;
a description of how this information has been made available to the public, including a link to any relevant websites created for this purpose (Article 55(2)).
kirjeldus, kuidas see teave on üldsusele kättesaadavaks tehtud, sealhulgas link selleks loodud asjakohasele veebilehele (artikli 55 lõige 2).
Solvent Emissions
Lahustite heide
For installations covered by Chapter V of Directive 2010/75/EU:
Direktiivi 2010/75/EL V peatükiga hõlmatud käitiste kohta märkige järgmist.
Where Member States have opted to apply a reduction scheme (as described in Annex VII, Part 5) instead of emission limit values, what progress has been made in achieving an equivalent emission reduction (Article 59(1)(b))?
Kui liikmesriigid on heite piirväärtuste kohaldamise asemel valinud vähendamiskava kohaldamise võimaluse (nagu on kirjeldatud VII lisa 5. osas), siis milline on edasiminek heite vastava vähendamise saavutamisel (artikli 59 lõike 1 punkt b)?
Identify the plants for which derogations were granted in accordance with Article 59(2) or Article 59(3), as well as the justification for granting such derogations.
Märkige tehased, millele on tehtud artikli 59 lõike 2 või artikli 59 lõike 3 kohane erand ning selle tegemise põhjused.
OJ L 197, 24.7.2012, p. 1.
ELT L 197, 24.7.2012, lk 1.
OJ L 70, 8.3.2012, p. 1.
ELT L 70, 8.3.2012, lk 1.
OJ L 70, 8.3.2012, p. 63.
ELT L 70, 8.3.2012, lk 63.
Cross-references to other EU legislation are merely to identify that these interactions exist.
Ristviited teistele ELi õigusaktidele on esitatud üksnes selleks, et näidata nendevaheliste seoste olemasolu.
It is not intended to map the exact interfaces between installations covered by each of those regimes.
See ei ole mõeldud nende õigusaktidega hõlmatud käitiste vaheliste täpsete kokkupuutepunktide kaardistamiseks.
(notified under document C(2012) 9356)
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9356 all)
The measures included the creation of a barrier free from all host trees of the pinewood nematode vector, hereinafter the ‘clear cut belt’.
Meetmed hõlmasid sellise ala loomist, kus ei ole ühtegi männi nematoodi vektoriga nakatunud puud (edaspidi „lageraievöönd”).
The financial contribution granted by Decision 2006/923/EC was based on the programme for further actions for pinewood nematode (hereinafter: PWN) and the budget estimation referring to this programme as submitted by Portugal to the Commission on 28 July 2006.
Otsusega 2006/923/EÜ antud rahaline toetus lähtus männi nematoodi tõrjumiseks võetud edasiste meetmete tegevuskavast ning Portugali 28. juulil 2006 komisjonile esitatud tegevuskava eelarveprognoosist.
By Commission Implementing Decision 2011/851/EU [3], an additional Union co-financing of EUR 3986138,36 was granted to Portugal to cover eligible expenditure in excess to the initial estimate of July 2006.
Komisjoni rakendusotsusega 2011/851/EL [3] andis EL Portugalile veel täiendavat kaasrahastamist 3986138,36 euro ulatuses abikõlblike kulude katmiseks, mis tekkisid lisaks 2006. aasta juulis tehtud esialgsele hinnangule.
At the time of that additional Union co-financing, the claim submitted by Portugal did not include all the bills related to the creation of the clear cut belt.
Liidu kõnealuse täiendava kaasrahastamise ajal ei sisaldanud Portugali esitatud taotlus veel kõiki lageraievööndi loomisega seotud arveid.
The rest of that new claim is composed of costs for felling an increased number of large coniferous trees and of a separate expenditure for the elimination of small coniferous trees.
Kõnealuse uue taotluse ülejäänud osa koosneb suurema hulga suurte okaspuude langetamise kuludest ja eraldiseisvatest kuludest, mis tehti väikeste okaspuude likvideerimiseks.
The rest of the claimed expenditure has not been found eligible for co-financing because it concerns expenditure already co-financed by Implementing Decision 2011/851/EU (EUR 2024128,16) and expenditure of EUR 7931964,20 related to small trees, the necessity of which has not been sufficiently justified by Portugal.
Ülejäänud taotletud kulusid ei loetud kaasrahastamise jaoks abikõlblikeks, sest need käsitlevad kulusid, mis on juba kaasrahastatud rakendusotsusega 2011/851/EL (2024128,16 eurot) ning väikeste puudega seotud kulutusi 7931964,20 euro väärtuses, mille vajalikkust Portugal ei ole suutnud piisavalt põhjendada.
As the measures included in that additional claim are of the same nature, and target the same purpose as the measures of Decision 2006/923/EC, it is appropriate to allocate the same Union financial contribution rate as in that decision, namely a rate of 75 %.
Kuna otsuse 2006/923/EÜ ja täiendava rahalise toetuse taotlusega seotud meetmete liik ja eesmärk on sama, tuleks kohaldada sama suurt liidu toetuse määra nagu otsuses sätestatud ehk 75 %.
In accordance with Article 3(2)(a) of Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy [4], plant-health measures are financed from the European Agricultural Guarantee Fund.
Kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) [4] artikli 3 lõike 2 punktiga a rahastatakse taimetervise meetmeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist.
In accordance with Article 75 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [5] and Article 90(1) of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [6], the commitment of expenditure from the Union budget shall be preceded by a financing decision adopted by the institution or the authorities to which powers have been delegated, setting out the essential elements of the action involving the expenditure.
Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [5] artikli 75 kohaselt ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) [6] artikli 90 lõike 1 kohaselt peab liidu eelarvest tuleneva kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille võtab vastu selleks volitatud institutsioon või ametiasutused ja milles sätestatakse kuludega seonduva meetme olulised osad.
The present decision constitutes a financing decision for the expenditure provided in the co-financing request presented by Portugal.
Käesolev otsus on rahastamisotsus kulutuste jaoks, mille Portugal on esitanud kaasrahastamistaotluses.
The measures provided in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plant Health,
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,
The allocation of a third Union financial contribution to cover expenditure incurred by Portugal in 2006 and 2007 relating to the creation of a clear cut belt and taken for the purpose of combating pinewood nematode, is hereby approved.
Käesolevaga kiidetakse heaks liidu kolmanda rahalise toetuse eraldamine, et katta Portugali kulutusi 2006. ja 2007. aastal seoses lageraievööndi loomisega männi nematoodi tõrjeks.
The maximum Union financial contribution referred to in Article 1 is EUR 3783629,79.
Artiklis 1 osutatud liidu rahalise toetuse maksimaalne kogusumma on 3783629,79 eurot.
OJ L 335, 17.12.2011, p. 107.
ELT L 335, 17.12.2011, lk 107.
on a third Union financial contribution pursuant to Council Directive 2000/29/EC for 2006 and 2007 to cover expenditure incurred by Portugal for the purpose of combating Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (pinewood nematode)
liidu kolmanda rahalise toetuse kohta Portugalile kooskõlas nõukogu direktiiviga 2000/29/EÜ 2006. ja 2007. aastaks seoses haigusetekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) vastu võitlemisel tekkinud kulutuste katmisega
Commission Decision 2006/923/EC [2] approved a financial contribution from the Union for a programme of measures introduced by Portugal aiming in 2006 and 2007 at controlling the spread of Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (pinewood nematode) to other Member States.
Komisjoni otsusega 2006/923/EÜ [2] kiideti heaks liidu rahaline toetus Portugali kehtestatud meetmete programmile, mille eesmärgiks oli 2006. ja 2007. aastal tõkestada haigustekitaja Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) levikut muudesse liikmesriikidesse.
In March 2012, the Commission carried out an audit on the information communicated by Portugal on 5 December 2011.
aasta märtsis viis komisjon läbi auditi Portugali 5. detsembril 2011. aastal esitatud andmete kontrollimiseks.
After examination of all supporting documents for the additional claim, and based on the report of that audit, the Commission concluded that an eligible amount of only EUR 5044839,72 of paid invoices (including coordination costs) could be taken into consideration.
Pärast kõigi täiendava rahalise toetuse taotlusega seotud lisadokumentide läbivaatamist ja auditi aruandest lähtuvalt jõudis komisjon järeldusele, et makstud arvete (sh koordineerimiskulude) katteks saab kinnitada abikõlbliku summa 5044839,72 eurot.
By letter of 5 December 2011, the Portuguese authorities introduced a revised claim of EUR 15000932,08.
5. detsembri 2011. aasta kirjaga esitasid Portugali ametivõimud muudetud taotluse 15000932,08 euro saamise kohta.
That claim included EUR 4915405,87 that had not been paid at the time of the previous audit of July 2010 (audit SANCO/10/2010) and could not be declared eligible for co-financing at that time.
Taotlusesse oli märgitud ka 4915405,87 eurot, mida ei olnud 2010. aasta juulis tehtud eelmise auditi (audit SANCO/10/2010) ajal veel välja makstud ning mida ei saanud sel ajal veel kaasrahastamise jaoks abikõlblikuks tunnistada.
of 18 December 2012
18. detsember 2012,
amending Commission Decision No 2009/336/EC setting up the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency for the management of Community action in the fields of education, audiovisual and culture in application of Council Regulation (EC) No 58/2003
millega muudetakse otsust 2009/336/EÜ, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus
Having regard to Council Regulation (EC) No 58/2003 of 19 December 2002 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes [1], and in particular Article 3(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, [1] eriti selle artikli 3 lõiget 3;
Under Article 4 of Commission Decision No 2009/336/EC of 20 April 2009 setting up the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency for the management of Community action in the fields of education, audiovisual and culture in application of Council Regulation (EC) No 58/2003 [2], the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (hereinafter the ‘Agency’) is responsible for managing EU action in the fields of education, audiovisual and culture.
Vastavalt komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsuse 2009/336/EÜ (millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus) [2] artiklile 4 vastutab Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) liidu tegevuse juhtimise eest hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri valdkonnas.
By Decision No 1041/2009/EC [3], Parliament and the Council established an audiovisual cooperation programme with professionals from third countries (MEDIA Mundus) for the period from 1 January 2011 to 31 December 2013.
Otsusega nr 1041/2009/EÜ [3] lõid parlament ja nõukogu ajavahemikuks 1. jaanuar 2011 – 31. detsember 2013 audiovisuaalvaldkonna koostööprogrammi kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega (MEDIA Mundus).
In the light of the expertise gained by the Agency, the Commission wishes to delegate to it the management of this new programme and of projects which, whilst falling within the Agency’s current remit, may be funded under other arrangements or from other sources.
Võttes arvesse täitevasutuse omandatud kogemusi, soovib komisjon delegeerida talle nii uue programmi kui ka selliste projektide juhtimise, mis jäävad küll täitevasutuse praegusesse vastutusalasse, aga mida rahastatakse teistest vahenditest.
These projects are in the fields of primary and secondary school education and youth which may be funded by certain instruments in the European Neighbourhood and Partnership Policy.
Tegemist on põhi- ja keskhariduse ning noorsoovaldkonna projektidega, mida võib rahastada teatavatest Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika toetamise vahenditest.
The Commission also plans to allocate to the Agency new tasks relating to European cooperation in the field of youth.
Lisaks on komisjonil kavas usaldada täitevametile uued ülesanded seoses Euroopa koostööga noorsoovaldkonnas.
Decision 2009/336/EC should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks otsust 2009/336/EÜ vastavalt muuta.
Article 4 of Decision 2009/336/EC is hereby replaced by the following:
Otsuse 2009/336/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:
projects in the field of higher education eligible for funding under the provisions on economic aid for certain countries of central and eastern Europe (Phare), as provided for in Council Regulation (EEC) No 3906/89;
kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele (Phare);
the programme encouraging the development and distribution of European audiovisual works (MEDIA II — Development and distribution) (1996-2000), established by Council Decision No 95/563/EC;
Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ettenähtud programm („MEDIA II – arendamine ja levitamine”, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 95/563/EÜ;
the training programme for professionals in the European audiovisual programme industry (MEDIA II — Training) (1996-2000), approved by Council Decision No 95/564/EC;
Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm (MEDIA II – koolitus, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 95/564/EÜ;
the second phase of the Community action programme in the field of education, Socrates (2000-2006), approved by Decision No 253/2000/EC of the European Parliament and of the Council;
ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ;