natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thus the Court did not rule out the possibility that the 0,35 % threshold might be selective if it had the effect that in practice the measure was not open to all undertakings in national territory.
Seega ei välistanud kohus, et 0,35 % lävi oleks valikuline juhul, kui see põhjustaks olukorra, kus meede de facto ei kehtiks kõigile kodumaistele ettevõtjatele.
Indeed the Commission takes the view that the Court gave some indication that such a threshold could be selective even if the measure was open to a number of different sectors.
Vastupidiselt sellele on komisjon arvamusel, et Euroopa Kohus andis teatavaid pidepunkte selle kohta, et niisugune lävi võib olla valikuline ka juhul, kui meede kehtib paljudele majandusharudele.
In its reply to the second question, the Court said in particular that ‘neither the large number of eligible undertakings nor the diversity and the size of the sectors to which those undertakings belong provide any grounds for concluding that a State initiative constitutes a general measure of economic policy’ [43].
Näiteks märkis kohus oma vastuses teisele küsimusele, et riiklikku meedet ei saa lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad [43].
According to the case-law, many measures that are not sector-specific can be regarded as selective if de facto they are not open to all undertakings in national territory [44].
Lisaks leiab komisjon, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib valikuliseks pidada paljusid sektoripiiranguteta meetmeid, kui neid de facto ei võimaldata kõigile kodumaistele ettevõtjatele [44].
It follows that even measures which are open to all sectors can be considered selective on the grounds that de facto they are not open to all undertakings in the territory concerned.
Eelöeldust järeldub, et ka meetmeid, mida kohaldatakse kõigis majandusharudes, võib lugeda valikuliseks põhjusel, et nendest de facto ei võimaldata kasu saada kõigil asjaomase riigi ettevõtjatel.
This view is also reflected in a Commission decision on the Austrian energy tax rebate [45].
Seda seisukohta väljendab ka komisjoni otsus Austria energialõivutagastuse kohta [45].
Following the judgment of the Court of Justice that has just been discussed, Austria broadened the measure to include undertakings from all sectors.
Eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsuse alusel laiendas Austria meedet nii, et energialõivutagastust said kasutada kõigi majandusharude ettevõtjad.
In its assessment of the amended scheme, however, the Commission found that the measure was still selective, because even if formally speaking the rebate was open to all undertakings, in practice the only undertakings that would benefit would be those with a high energy consumption in relation to their net production value [46].
Muudetud abikava hindamisel leidis komisjon siiski, et meede on endiselt valikuline, sest kuigi tagastamine kehtib formaalselt kõigile ettevõtetele, teenib see de facto ainult nende ettevõtete huve, mille energiatarbimine võrreldes toodangu puhasväärtusega on suur [46].
The Commission concluded that the tax rebate constituted unlawful (i.e. not notified) State aid, and was incompatible with the internal market [47].
Komisjon otsustas, et lõivutagastus on õigusvastane (st sellest ei teatatud) ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi [47].
The effects of the Commission decision subsequently led an Austrian administrative court to request a preliminary ruling from the Court of Justice [48].
Komisjoni otsuse tagajärgede tõttu taotles üks Austria halduskohus hiljem Euroopa Kohtult eelotsust [48].
The questions submitted by the Austrian court related to the scope of the effects of the illegality of the tax rebate, and the Court of Justice did not reopen the issue of selectivity.
Austria kõrgema halduskohtu (Verwaltungsgerichtshof) esitatud küsimused käsitlesid lõivutagastuse õigusvastasuse mõjuala ja Euroopa Kohus ei hakanud valikulisuse aspekti uuesti hindama.
The question was however discussed by the Advocate-General.
Küll aga käsitles seda aspekti oma märkustes kohtujurist.
In his opinion the Advocate-General said that ‘as the Commission points out, to grant rebates only to service undertakings (in addition to production undertakings) not excluded by the 0,35 % threshold would be simply to enlarge the circle of beneficiaries of the aid. It would not however deprive the aid of its effects as such, since a criterion of selectivity would remain’ [49].. He also took the view that ‘The Commission’s reasoning in its 2004 decision is convincing as regards the selective nature of the 0,35 % threshold in the amended scheme’ [50].
Oma ettepanekus leidis kohtujurist: „[..]. nagu märgib ka komisjon, oleks üksnes toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumile vastavatele teenuseid osutavatele ettevõtjatele (lisaks tootmisega tegelevatele ettevõtjatele) maksutagastuse andmine lihtsalt riigiabi saajate ringi laiendamine. See aga ei kaotaks kõnealuse abi mõju, kuna selektiivsuse kriteerium jääks kehtima [49].” Lisaks märkis kohtujurist: „Komisjoni poolt 2004. aasta otsuses esitatud põhjendused muudetud meetmes kehtiva toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumi selektiivsuse kohta on veenvad, […] [50].”
The Commission concludes that the 0,5 % threshold at issue in the present case is a selection criterion which limits the benefit of the notified measure to energy-intensive undertakings and excludes undertakings which are not energy-intensive.
Eespool öeldust järeldab komisjon, et käesoleval juhul on 0,5 % lävi valikukriteerium, millega seatakse piirang, et teatatud meedet saavad kasutada vaid energiamahukad ettevõtted ja kohaldamisalast jäetakse välja mitte-energiamahukad ettevõtted.
Irrespective of the number of sectors that qualify, the threshold means that not all undertakings in the national territory can benefit under the notified measure.
Meetmest kasu saavate majandusharude arvust olenemata viib juba lävi iseenesest selleni, et teatatud meede ei teeni kõigi kodumaiste ettevõtjate huve.
Consequently, the threshold renders the notified measure selective.
Seega muudab lävi teatatud meetme valikuliseks.
The Commission also observes that to qualify for the exemption mechanism under assessment here, undertakings must be eligible for an energy tax rebate under the Austrian Energy Tax Rebate Act, which was the subject of the Commission decision on the Austrian energy tax rebate.
Lisaks sellele märgib komisjon, et uuritavat vabastusmehhanismi saavad kasutada ainult need ettevõtjad, kellele on võimaldatud lõivutagastus Austria energialõivu tagastamise seaduse kohaselt, mida käsitles komisjoni otsus riigiabi C-33/2003 kohta.
The Commission’s reasoning in that decision consequently applies mutatis mutandis to the present case.
Kõnealuses otsuses esitatud komisjoni argumendid kehtivad ka käesoleval juhul.
Focus on the production of goods
Kontsentreeritus kaupade tootmisele
As regards Austria’s second line of argument, the Commission finds that the notified measure is selective also because in practice it focuses primarily on a limited number of undertakings active in the production of certain energy-intensive goods.
Komisjon nendib Austria teise väiteliini kohta, et teatatud meede on valikuline ka seetõttu, et on de facto esmajoones suunatud piiratud arvule ettevõtetele, mis toodavad teatavaid energiamahukaid kaupu.
According to the case-law of the Court of Justice, a measure must be analysed not by reference to its causes or aims but in relation to its effects [51].
Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei tule meedet hinnata mitte selle eesmärkide ja põhjuste, vaid mõju alusel [51].
This means that even though in formal terms a measure is open to all sectors and all undertakings, it may still be considered selective if it is not open to all undertakings in national territory in practice.
Isegi juhul kui meede teenib formaalselt kõigi majandusharude ja ettevõtjate huve, võib seda ikkagi valikuliseks lugeda, kui see de facto ei too kasu kõigile kodumaistele ettevõtjatele.
The Court of Justice has held that ‘Neither the high number of benefiting undertakings nor the diversity and importance of the industrial sectors to which those undertakings belong warrant the conclusion that [a] scheme constitutes a general measure of economic policy’ [52].
Euroopa Kohus märkis selle kohta järgmist: „Ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad, ei saa [abikava] lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks [52].”
In its investigation the Commission found that the notified scheme focused primarily on a very few undertakings, most of which were engaged in the production of goods.
Komisjon tegi oma uurimise käigus kindlaks, et teatatud abikava kontsentreerub peamiselt väga vähestele ettevõtetele, mis enamikul juhtudel tegelevad kaupade tootmisega.
On 9 September 2010 Austria submitted data gathered on the basis of the scheme as it currently applied, that is to say with aid intensities below the notification thresholds.
Seoses sellega esitas Austria 9. septembril 2010 andmed, mis põhinevad abikava praegusel kohaldamisel, mille korral abi osatähtsus on väiksem kui teatamiskohustuse piir.
Of the approximately 300000 undertakings in Austria, according to this information, the number that applied for benefits under the scheme was only about 2000, or less than 1 % of all Austrian undertakings.
Nende andmete kohaselt on Austria umbes 300000 ettevõttest abi taotlenud ainult ligikaudu 2000 (st alla 1 % kõigist Austria ettevõtetest).
As the scheme was applied, approximately 66 % of the benefits went to undertakings in the‘production of goods’ [53].
Lisaks sellele on abikava praegusel kohaldamisel umbes 66 % vahenditest suunatud sellistele ettevõtetele, mis tegelevad kaupade tootmisega [53].
The Commission observes that if Austria were to increase the aid intensities above the de minimis thresholds under which the scheme is provisionally operating, the measure would most probably focus even more on undertakings active in the production of goods.
Kui Austria peaks tõstma abi osatähtsust üle miinimumtaseme, mille piires abikava praegu ajutiselt kohaldatakse, siis kontsentreeruks meede komisjoni arvates ilmselt veelgi enam kaupade tootmisega tegelevatele ettevõtetele.
This is demonstrated by the fact that, on the basis of the information provided by Austria, only 12 undertakings would benefit from aid intensities higher than under the version of the scheme currently applying, and that of these only two operate in the transport sector, while 10 are engaged in the production of goods [54].
Seda näitab asjaolu, et Austria esitatud andmete põhjal saaks abi suuremast osatähtsusest kasu ainult 12 ettevõtet rohkem kui abikava praegu kohaldatava redaktsiooni korral, ja ainult kaks neist tegutsevad transpordisektoris, kümme aga kaupade tootmise valdkonnas [54].
The Commission concludes that the notified scheme will provide little or no benefit to the majority of the sectors of the Austrian economy, and will benefit mainly undertakings active in one of the branches of the production of goods.
Eelnevast järeldab komisjon, et teatatud abikava ei too enamikule Austria majandusharudest üldse mingit kasu või kui, siis vähe; peamiselt soodustatakse ettevõtteid, mis tegutsevad ühes neist harudest, nimelt kaupade tootmise sektoris.
Irrespective of the number of sectors in which undertakings might benefit as a result of the measure, the measure focuses mainly on undertakings active in the production of goods, and is therefore to be considered selective de facto.
Olenemata nende majandusharude arvust, mille ettevõtted võiksid meetmest kasu saada, kontsentreerub meede peamiselt kaupu tootvatele ettevõtetele ja seega tuleb seda de facto valikuliseks lugeda.
The Commission concludes that the notified exemption mechanism is selective, both because it provides for a 0,5 % threshold, which confines the measure to energy-intensive undertakings, and because those undertakings are active primarily in the production of goods.
Eespool öeldust teeb komisjon järelduse, et teatatud vabastusmehhanism on valikuline, sest esiteks näeb see ette 0,5 % läve, mille abil reserveeritakse meede energiamahukatele ettevõtetele, ja teiseks tegutsevad need ettevõtted eelkõige kaupade tootmise valdkonnas.
Measures justified by the nature and general scheme of the system
Meetme õigustatus süsteemi olemuse ja sisestruktuuri kaudu
The Commission notes that even where a measure has a selective character it does not fulfil the condition of selectivity if it is justified by the nature or the general scheme of the system of which it is part [55].
Komisjon tõdeb, et hoolimata oma valikulisest iseloomust ei vasta meede valikulisuse tingimusele, kui meetme olemasolu õigustab selle süsteemi olemus ja sisestruktuur, kuhu meede kuulub [55].
The Court of Justice has consistently held that it is for the Member State to demonstrate that this is so [56].
Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab asjaomane liikmesriik seda tõendama [56].
According to the Court, ‘a distinction must be made between, on the one hand, the objectives attributed to a particular tax scheme which are extrinsic to it and, on the other, the mechanisms inherent in the tax system itself which are necessary for the achievement of such objectives’.
Euroopa Kohtu selgituste kohaselt tuleb sealjuures eristada konkreetse maksustamiskorraga taotletavaid väliseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke maksusüsteemile omaseid sisemehhanisme.
It is only the latter mechanisms that can be justified by the nature or the general scheme of the tax system of which the measure is part [57].
Ainult viimati nimetatud mehhanismid lähevad põhjendusena arvesse, kui viidatakse selle maksusüsteemi olemusele ja sisestruktuurile, kuhu meede kuulub [57].
Any extrinsic objectives have to be considered at the stage when the aid is being assessed for compatibility [58].
Väliseid eesmärke tuleb arvesse võtta kokkusobivuse hindamisel [58].
Austria considers that the differentiation of charges introduced by Section 22c of the Act is intended to allow for the varying capacity of undertakings to bear additional charges.
Austria on seisukohal, et ÖSG § 22c kohaselt makstavate summade diferentseerimise eesmärgiks on võtta lisalõivude maksmisel arvesse ettevõtete majanduslikke võimalusi.
Austria also takes the view that the exemption mechanism does not impair the environmental benefits provided for by the Act, since the amount of aid available to support the production of green electricity is not reduced.
Lisaks ei vähenda vabastusmehhanism ÖSG abil saavutatavat kasu keskkonnale, sest rohelise elektri tootmise toetusmahtu ei alandata.
Austria contends that only by reducing environmental charges for certain businesses is it possible to establish a sustainable financing mechanism for green electricity, which is necessary in order to ensure support for renewable energy sources.
Ainult teatavate ettevõtete keskkonnakulude vähendamise abil on võimalik luua rohelise elektri jätkusuutlikku rahastamismehhanismi, mis on vajalik taastuvate energiaallikate toetamise tagamiseks.
The Commission notes in this regard that the intrinsic objective of the system established by the clearing price is to raise revenues for the specific purpose of promoting renewable energy.
Komisjon märgib seoses sellega, et siirdehinnal rajaneva süsteemi sisemine eesmärk on saada tulu, mida kasutatakse eelkõige taastuvenergia tootmise toetamiseks.
The exemption mechanism, however, pursues the objective of improving the competitiveness of energy-intensive businesses by reducing their electricity price, and thereby improving the acceptability of the system based on the clearing price.
Vabastusmehhanismi eesmärk seevastu on energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime suurendamine, võimaldades neil maksta elektri eest madalamat hinda ja muutes siirdehinnal rajaneva süsteemi seeläbi vastuvõetavamaks.
This objective is extrinsic to the rationale and general scheme of the system.
Siinjuures on tegemist süsteemi toimimisloogikasse ja sisestruktuuri mittepuutuva eesmärgi järgimisega.
The Court of Justice has held that the pursuit of such an extrinsic objective cannot be relied upon to justify a measure by reference to the nature or general scheme of the tax system [59].
Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei saa niisuguse välise eesmärgi poole püüdlemist kasutada selleks, et põhjendada meetme vajalikkust maksusüsteemi olemuse ja sisestruktuuri tõttu [59].
It can be analysed only when the aid has to be assessed for compatibility [60].
Seda saab analüüsida ainult kokkusobivuse hindamise käigus [60].
In support of its view that the exemption mechanism is justified by the rationale and general scheme of the system, Austria cites two State aid decisions; but there the situation was different.
Komisjon leiab, et mõlema riigiabi käsitleva otsuse korral, millega Austria püüdis toetada väidet, et vabastusmehhanism on õigustatud süsteemi toimimisloogika ja sisestruktuuri tõttu, oli tegemist teistsuguse olukorraga.
State aid measure No N 271/06, the Danish tax on surplus heat, sought not to improve competitiveness but to place the tax treatment of all energy products on an equal footing.
Otsus juhtumi N 271/06 kohta, mis käsitles Taani maksueeskirju seoses soojuse ülejääkidega, oli suunatud maksustamislahenduste neutraalsuse tagamisele kõigi energiatoodete korral, mitte aga konkurentsivõime tõstmisele.
State aid measure No N 860/06, the German energy tax exemption for dual-use processes, was based on the principle that energy products should be taxed only when they were used for heating or fuel purposes.
Otsus juhtumi N 820/06 kohta, mis käsitles energiamaksuvabastusi Saksamaal kahesuguse kasutusega energiatoodetele, rajanes põhimõttel, et maksustada tuleb energiatooteid, mida kasutatakse ainult kütteainena või mootorikütusena.
It follows that the notified exemption for energy-intensive industries is not justified by the nature or general scheme of the system of which it is part.
Eelnevast järeldub, et energiamahukatele tootmisharudele suunatud teatatud vabastust ei õigusta selle süsteemi olemus ega sisestruktuur, kuhu vabastus kuulub.
The Commission concludes that the notified measure fulfils the condition of selectivity because it is selective de facto and is not justified by the nature and general scheme of the system.
Seetõttu järeldab komisjon, et teatatud meede vastab valikulisuse tingimusele, sest see on de facto valikuline, ning selle olemasolu ei õigusta süsteemi olemus ega sisestruktuur.
Distortion of competition and impact on trade
Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse kahjustamine
The beneficiaries of the measure, which in the Commission’s view constitutes operating aid, are for the most part engaged in the production of energy-intensive goods such as metal or paper products [61].
Ettevõtted, kes saavad kasu komisjoni poolt tegevusabiks peetavast meetmest, tegelevad valdavalt energiamahukate kaupade, nagu näiteks metalli ja paberitoodete tootmisega [61].
These are industries where there is trade between Member States, and undertakings in one Member State are subject to competition from undertakings in others.
Nendes majandusharudes toimib liikmesriikidevaheline kaubandus ning ettevõtted konkureerivad muude liikmesriikide ettevõtetega.
The measure in question is therefore liable to distort competition and to affect trade in the internal market.
Seetõttu võib kõnealune meede moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust siseturul.
The Commission concludes that the exemption mechanism constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU, because it has the effect of reducing State resources and thereby conferring a selective advantage on energy-intensive businesses.
Komisjon järeldab, et vabastusmehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vähendab riigi tulusid, luues energiamahukatele ettevõtetele valikulise eelise.
Consequently, the measure has the potential to affect trade between Member States and to distort competition in the internal market.
Järelikult võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.
Austria has undertaken not to put the aid into effect until the European Commission has approved it.
Austria kohustus abi mitte enne rakendama, kui Euroopa Komisjon on seda lubanud.
Austria notified the measure before putting it into effect, and has thus complied with its obligation under Article 108(3) TFEU [62].
Austria teatas meetmest enne selle rakendamist ja on seega täitnud oma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse [62].
Compatibility of the aid
Abi siseturuga kokkusobivuse hindamine
Under Article 107(3) TFEU the Commission may declare State aid compatible with the internal market.
Komisjon võib tunnistada riigiabi siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel.
It is settled case-law that the burden of proof for demonstrating that a measure is compatible lies on the Member State [63].
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik tõendama meetme kokkusobivust siseturuga [63].
In aid cases falling under Article 107(3) TFEU the Commission has wide discretion [64].
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alla kuuluva riigiabi asjades on komisjonil suur kaalutlusõigus [64].
In the exercise of its discretion it has issued guidelines and notices setting forth criteria for declaring certain types of aid compatible with the internal market under Article 107(3) TFEU.
Selle kaalutlusõiguse teostamisel on komisjon välja andnud suuniseid ja teatisi, milles on sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt võidakse teatavat liiki riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks tunnistada.
The Court of Justice has consistently held that the Commission is bound by the guidelines and notices that it issues in the area of supervision of State aid where they do not depart from the rules in the Treaty and are accepted by the Member States [65].
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud tema poolt riigiabi kontrollimise valdkonnas välja antud suuniseid ja teatisi järgima, kui need ei ole vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega ja kui liikmesriigid on neid tunnustanud [65].
In the first place, therefore, it must be considered whether the notified aid falls within the scope of one or more sets of guidelines or notices, and can be declared compatible with the internal market because it satisfies the tests of compatibility set out therein.
Seega tuleb kõigepealt kontrollida, kas teatatud riigiabi kuulub ühe või mitme suunise või teatise kohaldamisalasse ja kas selle saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest sätestatud kokkusobivuskriteeriumid on täidetud.
Austria claims that the notified measure falls within the scope of the Environmental Aid Guidelines [66], or that the Environmental Aid Guidelines are applicable by analogy.
Austria väidab, et teatatud meede kuulub keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste [66] kohaldamisalasse või et neid suuniseid tuleb asjakohaselt kohaldada.
In addition, it also claims that the aid falls within the scope of the General Block Exemption Regulation [67].
Peale selle on Austria seisukohal, et abi kuulub üldise grupierandi määruse [67] kohaldamisalasse.
However, there are clearly defined situations in which operating aid may be granted.
On olemas aga ka selgelt määratletud olukorrad, mille puhul on lubatud anda tegevusabi.
In particular, operating aid in the form of reductions of taxes may be granted, on specific conditions, under Chapter 4 of the Environmental Aid Guidelines [68] or under Article 25 of the General Block Exemption Regulation [69].
Eelkõige võib maksuvähenduste vormis tegevusabi teatavatel tingimustel anda keskkonnaabi suuniste [68] 4. peatüki või üldise grupierandi määruse [69] artikli 25 alusel.
Under certain conditions aid may also be assessed directly under Article 107(3)(c) TFEU.
Lisaks võib meetmeid teatavatel tingimustel hinnata vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.
The Environmental Aid Guidelines
Keskkonnaabi suunised