natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The French authorities emphasise that the distinction between share deal and asset deal, which forms the basis for the Commission’s arguments developed in the context of the SMI [16] and CDA [17] cases, is not relevant in the present case.
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et aktsiate müümise (share deal) ja varade omandamise (asset deal) eristamine, millele tuginesid komisjoni väited kohtuasjades SMI [16] ja CDA, [17] ei ole kõnealusel juhul asjakohane.
Concerning the breakdown of the operation into intra-group transfer and share deal
Tehingu kontsernisiseseks ülekandeks ja aktsiate müümiseks lahutamise kohta
For the reasons described in recitals 61 to 70, the French authorities consider that the operations for the transfer of the activities from Sernam SA to Financière Sernam do not constitute an intra-group transfer followed by a share deal, but a disposal of assets to a third party.
Põhjendustes 61–70 kirjeldatud põhjustel on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmine ei kujuta endast kontsernisisest ülekandmist ja seejärel aktsiate müümist (share deal), vaid varade võõrandamist kolmandale isikule.
In the alternative, they emphasise that the market price of Sernam Xpress would necessarily have taken into account the existence of the debt of EUR 41 million if the aid had been transferred.
Lisaks märgivad nad, et äriühingu Sernam Xpress turuhinnas oleks kindlasti arvesse võetud 41 miljoni euro suuruse võla olemasolu, kui abi oleks olnud üle kantud.
Under this assumption, the negative price would have been EUR 98 million (57 + 41).
Sellisel juhul oleks negatiivne hind olnud 98 miljonit eurot (57 + 41).
They refer in this context to the Banks judgment [18].
Nad viitavad sellega seoses Banksi kohtuotsusele [18].
Concerning compliance with the conditions of the CDA and SMI judgments
CDA ja SMI kohtuotsuste tingimuste täitmise kohta
The French authorities maintain that, in its CDA judgment, the General Court considered that the fact that CDA continued the business of the undertakings which have benefited from aid does not, as such, prove the existence of an intention to evade the effects of a recovery order [19].
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Euroopa Kohus on oma CDA kohtuotsuses seisukohal, et asjaolu, et CDA jätkas abi saavate ettevõtjate tegevust, ei tõenda iseenesest tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet [19].
The General Court specified that there was no intention to evade the effects of the recovery order in so far as a purchase price in line with the market was paid by CDA for the takeover of the company LCA’s assets [20].
Euroopa Kohus täpsustas, et tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet ei olnud, kuna CDA maksis äriühingu LCA vara ülevõtmisel turuhinnale vastavat hinda [20].
Such an argument, already developed in the CDA judgment, was rejected by the General Court [21].
Sellise juba CDA kohtuotsuses esitatud väite lükkas Euroopa Kohus tagasi [21].
The French authorities emphasise that the disposal of Sernam SA’s assets en bloc was a possibility explicitly considered by the Commission.
Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Sernam SA varade paketina võõrandamine oli võimalus, mille nägi sõnaselgelt ette komisjon.
For SNCF, the fact of transferring Sernam’s assets to a company en bloc, at market price, through an open and transparent procedure, could not therefore under any circumstances be considered an evasion.
Asjaolu, et SNCF müüs äriühingu Sernam varad turuhinnaga äriühingule läbipaistva ja avatud menetluse teel, ei saa mingil juhul käsitada kõrvalehoidmisena.
This is all the more compelling as the Commission itself apparently considered that such an evasion was ruled out ‘where, in addition to taking place at the market price, the transfer of the beneficiary company’s assets ‘en bloc’ is made as part of an unconditional procedure that is open to all the company’s competitors’ [22].
Seda enam, et komisjon ise oli arvamusel, et selline kõrvalehoidmine oli välistatud, „kui abisaajaks olnud äriühingu vara terviklik üleminek toimub turuhinnaga ja menetluses, mis ei ole tingimuslik ja on avatud kõikidele selle äriühingu konkurentidele” [22].
Concerning the Commission’s argument [23] that the operation not only allowed the assets to be sheltered as authorised by the CDA judgment, but also a structure to be created permitting the financing of new investments such as the takeover of the company Coulonge, it sufficed to observe that the acquisition of the company Coulonge Services by Sernam Xpress was carried out simultaneously with the takeover of Sernam Xpress by BCP and that Sernam Xpress was able to draw on the takeover by BCP by injection of new capital to undertake this acquisition.
Seoses komisjoni väitega, [23] mille kohaselt ei võimaldanud tehing üksnes varasid hoiustada, nagu on lubatud CDA kohtuotsuses, vaid võimaldas ka luua struktuuri, et rahastada uusi investeeringuid nagu äriühingu Coulonge tagasiostmine, tuleb nentida, et äriühing Sernam Xpress omandas äriühingu Coulonge Services samal ajal, kui BCP võttis üle äriühingu Sernam Xpress, ning et Sernam Xpress võis äriühingu Coulogne omandamise teoks tegemisel tugineda uutele rahalistele vahenditele, mille sisestas BCP, kui see Sernam Xpressi üle võttis.
Consequently, contrary to the doubts expressed by the Commission, ‘the third criterion’ of the CDA judgment, as identified by the French authorities, is therefore also complied with.
Seega on vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele täidetud ka see kriteerium, mida Prantsusmaa ametiasutused peavad CDA kohtuotsuse nn kolmandaks kriteeriumiks.
Concerning the new aid to Sernam Xpress and/or Financière Sernam
Äriühingule Sernam Xpress ja/või äriühingule Financière Sernam suunatud uue abi kohta
Concerning the existence of new aid in the memorandum of understanding of 21 July 2005 (recapitalisation of Sernam SA by SNCF amounting to EUR 57 million; recapitalisation of Sernam Xpress by SNCF amounting to EUR 2 million; guarantees granted by SNCF to Financière Sernam; cancellation clause), the French authorities consider that, where a sale took place at market price following a tendering procedure which was open and transparent and at a cost lower than the cost of winding-up, this does not include any aid components.
21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis esineva uue abi (SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses; SNCFi antud garantiid äriühingule Financière Sernam; lepingust taganemise klausel) kohta leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kuna müük toimus turuhinnaga avaliku ja läbipaistva hankemenetluse teel ning likvideerimiskulust madalama kuluga, siis ei olnud tegemist abiga.
In addition, the negative price presented by Financière Sernam allegedly corresponds to the estimates made by independent experts.
Lisaks oli äriühingu Financière Sernam esitatud negatiivne hind kooskõlas sõltumatute ekspertide hinnanguga.
Moreover, the French authorities specify that the cancellation clause was included in the memorandum of understanding of 21 July 2005 at the request of Financière Sernam and solely to protect it against the risk of a negative decision by the Commission.
Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et lepingust taganemise klausel lisati 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli äriühingu Financière Sernam nõudel ning üksnes tema kaitsmiseks komisjoni negatiivse otsuse vastu.
The French authorities consider that no disposal would have been possible without this type of clause and claim that the Commission did not call this clause into question in a previous case [24].
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud sellist liiki klausli puudumisel võõrandamine võimalik ning nad väidavad, et komisjon ei seadnud sellist klauslit kahtluse alla ühe eelmise juhtumi puhul [24].
REMINDER OF REASONING BEHIND ARTICLE 3 OF THE SERNAM 2 DECISION
SERNAM 2 OTSUSE ARTIKLI 3 PÕHJENDUSE MEELDETULETAMINE
Firstly, the Commission recalls that the present procedure was initiated under Article 16 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [25], as the Commission had received indications that France has misused the aid authorised, subject to conditions, by the Sernam 2 Decision, following the misuse of aid authorised, also subject to conditions, by the Sernam 1 decision.
Komisjon tuletab esmalt meelde, et käesolev menetlus algatati vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [25] artiklile 16, sest komisjonil olid andmed, et Prantsusmaa oli kuritarvitanud otsuses Sernam 2 sätestatud tingimustel lubatud abi ning teinud seda pärast otsuses Sernam 1 sätestatud tingimustel lubatud abi kuritarvitamist.
The Commission considers it appropriate to recall the reasons which led to it imposing the conditions provided for by Article 3 of the Sernam 2 Decision [26]:
Komisjon on seisukohal, et tuleb meelde tuletada otsuse Sernam 2 artiklis 3 sätestatud tingimuste kehtestamise põhjused [26]:
‘[…] taking account of the misuse of aid established above and the extension of the period of the restructuring plan, the Commission takes the view that Sernam should take a specific compensatory measure by permanently withdrawing from market segments with overcapacity so as to warrant approval of part of the aid at issue.
„[…] arvestades eespool täheldatud abi kuritarvituslikku rakendamist ja ümberkorraldamiskava kestuse pikendamist, hindab komisjon, et Sernam peab andma erilise vastumeetme, tõmbudes kestvalt tagasi põhimõtteliselt ületootlusega turusegmentidelt, selleks et oleks võimalik õigustada ühe osa kõnealuse abi heakskiitmist.
The Commission also recalls that, if Sernam is sold in its entirety (assets and liabilities) as intended by the French authorities, the conditions of the decision (takeover of Sernam’s road activities by other companies and diversification of its activities towards rail freight) should in any case apply.
Komisjon meenutab ka, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud Sernam’i tervikuna müügi korral (aktivad ja passivad) tuleb igal juhul kohaldada otsuse tingimusi (Sernam’i maanteetegevuse ülevõtmine teiste ettevõtete poolt ja Sernam’i tegevuse mitmekesistamine raudteevedude suunas).
On the other hand, should Sernam sell its assets en bloc, the Commission recalls that the above two conditions concerning the company’s restructuring will not apply as Sernam will no longer operate in its current legal form and will cede its market shares to the independent acquiring party (which will de facto continue its activities with Sernam’s assets).’
Seevastu, kui Sernam peaks müüma oma aktivad „paketina”, meenutab komisjon, et neid kahte eespool nimetatud tingimust ettevõtte ümberkorraldamise kohta ei kohaldata, kuna Sernam ei ole enam tegev oma praeguses õiguslikus vormis ning on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”
The Sernam 2 Decision therefore considers two different sale scenarios for Sernam SA: sale of the whole of Sernam SA (assets and liabilities), and sale of the assets only.
Otsuses Sernam 2 on Sernam SA jaoks seega ette nähtud kaks eri müügistsenaariumi: Sernam SA müük tervikuna (varad ja kohustised), ning üksnes varade müük.
Under the first hypothesis, the company acquiring the assets and liabilities is subject to the conditions set out in Article 3(1) of the Sernam 2 Decision; under the second, these conditions do not apply.
Esimese võimaluse puhul kehtivad varad ja kohustised omandava äriühingu suhtes otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused. Teisel juhul need tingimused ei kehti.
Furthermore, the broader context of the Commission’s Sernam 1 and Sernam 2 Decisions should be recalled.
Lisaks tuleks meelde tuletada laiemat konteksti, milles on tehtud komisjoni otsused Sernam 1 ja Sernam 2.
Sernam SA, a constantly loss-making company, was the beneficiary of State operating aid, which was paid to it by its parent company, SNCF, and was necessary for the survival of the undertaking.
Pidevalt puudujäägis olev äriühing Sernam SA sai riigilt tegevusabi, mida talle andis emaettevõtja SNCF ning mis oli vajalik äriühingu säilimiseks.
It was necessary to put an end to the artificial survival of a company which was unduly occupying market shares when it was not competitive.
Tuli lõpetada sellise äriühingu kunstlik elushoidmine, mis hõlvas põhjendamatult turuosi, kuid ei olnud konkurentsivõimeline.
This resulted, on the one hand, in the process of regular replenishment of the company Sernam by the State being brought to an end, and, on the other hand in the distortions of competition created by this replenishment having to either disappear or give rise to compensatory measures.
Sellest tulenevalt pidi riik ühest küljest lõpetama äriühingu Sernam SA rahastamise ning teisest küljest tuli lõpetada rahastamisega tekitatud konkurentsimoonutused või võtta tasakaalustavaid meetmeid.
In this way, the EUR 41 million of unlawful, incompatible aid granted to the company Sernam between 2001 and 2004 was to be recovered and compensatory measures were to be adopted releasing market shares in exchange for the EUR 503 million in restructuring aid.
Seega tuli tagasi nõuda 41 miljoni euro suurune ebaseaduslik ühisturuga kokkusobimatu abi, mida anti äriühingule Sernam ajavahemikus 2001–2004, ning vastumeetmena 503 miljoni euro suurusele ümberkorraldusabile tuli peatada tasakaalustavad meetmed, et vabastada turuosa.
However, the Commission observes straight away that the way in which France intended to implement the 2004 decision is directly counter to the objectives thus pursued.
Komisjon nendib esmalt, et viis, kuidas Prantsusmaa kavatses jõustada 2004. aasta otsust, läheb otseselt lahku selles sätestatud eesmärkidest.
In fact, the French authorities continued to grant operating aid, under cover of implementing this decision, and endeavoured to preserve the economic continuity of the undertaking without releasing market share and on the contrary trying to strengthen its competitive position.
Tegelikult jätkasid Prantsusmaa ametiasutused tegevusabi andmist kõnealuse otsuse rakendamise varjus ning olid sunnitud säilitama äriühingu majandusliku järjepidevuse, vabastamata turuosi ja püüdes hoopiski tugevdada selle konkurentsipositsiooni.
At this stage, it is appropriate to carry out a methodical examination of the means implemented by the French authorities to achieve their objectives.
Praeguses etapis on vaja süstemaatiliselt uurida vahendeid, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutasid eesmärkide saavutamiseks.
MISUSE OF THE AID AUTHORISED BY THE SERNAM 2 DECISION
OTSUSEGA SERNAM 2 LUBATUD ABI KURITARVITAMINE
The French authorities confirm non-compliance with the conditions set out in Article 3(1) of the Sernam 2 Decision.
Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimused ei olnud täidetud.
Consequently, the Commission can confine itself to verifying whether France complied with the conditions set out in Article 3(2) of the Sernam 2 Decision.
Seega saab komisjon piirduda selle kontrollimisega, kas otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud.
As a reminder, this paragraph is worded as follows:
Meeldetuletusena esitatakse selle lõike sõnastus, mis on järgmine:
‘In the event that Sernam sells its assets en bloc by 30 June 2005, at market price through a transparent and open procedure to a company that has no legal link with SNCF, the conditions of paragraph 1 shall not be applicable.’
„Kui Sernam müüb oma aktivad paketina ajavahemikus praegusest kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”
As will be shown below, France failed to comply with these conditions.
Nagu alljärgnevalt tõendatud, ei ole Prantsusmaa neid tingimusi täitnud.
The transfer of the activities was not completed by 30 June 2005
Tegevust ei kantud üle 30. juuniks 2005
The observations of the French authorities and the first complainant show that, on 30 June 2005, the SNCF management only accepted the firm offer of Financière Sernam in principle.
Prantsusmaa ametiasutuste ja esimese kaebuse esitaja märkustest nähtub, et 30. juunil 2005 kiitis SNCFi juhatus põhimõtteliselt heaks üksnes äriühingu Financière Sernam siduva pakkumise.
However, the memorandum of understanding which is binding on all the parties to the transaction was not signed until 21 July 2005 and the various transfer operations were carried out only on 17 October 2005.
Läbirääkimiste protokoll, mis kohustas kõiki osalisi tehingut teostama, allkirjastati aga alles 21. juulil 2005 ning ülekandmise eri toimingud teostati alles 17. oktoobril 2005.
The Commission concludes from this that the transfer of the activities of Sernam SA to Financière Sernam did not take place by 30 June 2005 at the latest, even though this was a requirement under the Sernam 2 Decision.
Komisjon järeldab sellest, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam ei toimunud hiljemalt 30. juunil 2005, mis oli aga vajalik otsusega Sernam 2 sätestatud tingimuse täitmiseks.
This reason alone would already suffice to conclude that France misused the aid authorised conditionally by the Sernam 2 Decision.
Ainuüksi sellest piisab järeldamaks, et Prantsusmaa kuritarvitas abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
The transfer of activities does not constitute a sale [27]
Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast müüki [27]
A contract of sale under the legal systems of the Member States of the Union is based on principles developed in Roman law (emptio venditio).
Müügileping ELi liikmesriikide õiguskorras tugineb Rooma õiguses väljaarendatud põhimõtetele (emptio venditio).
The sale consists in the transfer of ownership of a good against the payment of a price.
Müük seisneb vara omandiõiguse ülekandmises teatava hinna maksmise vastu.
This price, as the French Government emphasises in respect of French law, must be a positive price.
Hind peab olema positiivne, nagu rõhutab Prantsusmaa valitsus Prantsuse õiguse kohta.
A transaction by which the person wishing to transfer ownership of one or more goods offers money to the person who acquires them is not a sale, but a different type of contract.
Tehing, mille puhul isik, kes tahab vara või varade omandiõigust üle kanda, pakub raha isikule, kes vara üle võtab, ei kujuta endast müüki, vaid teistsugust liiki lepingut.
In the present case, SNCF paid EUR 59 million, by undertaking the recapitalisation of Sernam SA for EUR 57 million and of Sernam Xpress for EUR 2 million respectively, and granted various guarantees to Financière Sernam.
Käesoleval juhul maksis SNCF rekapitaliseerimise käigus 59 miljonit eurot, millest 57 miljonit äriühingule Sernam SA, 2 miljonit äriühingule Sernam Xpress, ning andis äriühingule Financière Sernam erinevaid garantiisid.
The payment of EUR 2 million by Financière Sernam in favour of SNCF and Sernam SA neutralises the recapitalisation of Sernam Xpress, but not the other components of the transaction.
Äriühingu Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse tegemine SNCFile ja Sernam SA-le tühistab Sernam Xpressi rekapitaliseerimise, aga mitte tehingu teisi osi.
Consequently, the contract concluded between SNCF and Financière Sernam cannot be termed a sales contract.
Seega ei või SNCFi ja Financière Sernami vahel sõlmitud lepingut käsitleda müügilepinguna.
For that matter, this is not disputed by the French authorities, which explain that the various operations for the transfer of the activities of Sernam SA to Financière Sernam do not constitute a sale as French law does not permit them to carry out a sale which would have led to this result.
Seda ei vaidlusta ka Prantsusmaa ametiasutused, kes selgitavad, et Sernam SA eri toimingute ülekandmine Financière Sernamile ei kujuta endast müüki, sest Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud neil võimalik teostada sellise tulemusega müüki.
The Commission concludes that the contract concluded between SNCF and Financière Sernam is not a sale.
Komisjon järeldab, et SNCFi ja Financière Sernam vahel sõlmitud leping ei kujuta endast müüki.
For this reason too, Article 3(2) of the Sernam 2 Decision has not been observed as there was no sale.
Just sel põhjusel ei ole järgitud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, sest müüki ei toimunud.
Consequently, France has misused the aid authorised conditionally by the Sernam 2 Decision.
Sellest järelduvalt kuritarvitas Prantsusmaa abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.
The transfer of the activities is not a sale of assts but a transfer of Sernam SA in its entirety (assets and liabilities)
Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna ülekandmist (varad ja kohustised)
Even if the transfer of the activities of Sernam SA to Financière Sernam did constitute a sale, compliance with Article 3(2) of the Sernam 2 Decision presupposes that this sale relates solely to the assets, and not to Sernam SA in its entirety (assets and liabilities).
Isegi kui käsitada tegevuse ülekandmist äriühingult Sernam SA äriühingule Financière Sernam müügina, on otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 eeltingimuseks see, et müük hõlmab üksnes varasid ja mitte äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised).
This results from recital 217 of the Sernam 2 Decision, cited at recital 89 of the present decision.
See tuleneb otsuse Sernam 2 põhjendusest 217, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjenduses 89.
As stated in section 2.4, the transfer of Sernam SA’s activities by SNCF to Financière Sernam is based on the use by Sernam SA of its wholly-owned subsidiary, Sernam Xpress, to which Sernam SA’s assets were transferred together with its liabilities, with the exception of some of its debts to its parent company, SNCF.
Nagu väidetud jaotises 2.4, kasutas SNCF Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam äriühingule Sernam SA 100 % kuuluvat tütarettevõtjat, kandes sellele üle Sernam SA varad ja kohustised, välja arvatud teatavad võlad emaettevõtjale SNCF.
Before this transfer, Sernam SA had been recapitalised by SNCF to the amount of EUR 57 million and this new capital was included in the assets transferred.
Enne seda ülekannet oli SNCF rekapitaliseerinud äriühingu Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ning need uued rahalised vahendid lisati ülekantud varadele.
As indicated in section 2.7.1.3, the French authorities justify this operation by the two-fold constraint of French law and the Sernam 2 Decision.
Nagu viidatud jaotises 2.7.1.3, õigustavad Prantsusmaa ametiasutused seda tehingut Prantsuse õiguse ja otsusest Sernam 2 tuleneva kahekordse piiranguga.
They point out that the overall result of the operation is identical to that of the sale of the assets.
Nad märgivad, et tehingu üldine tulemus on samaväärne varade müügiga.
It should therefore be assimilated to a sale of Sernam SA’s assets en bloc within the meaning of Article 3(2) of the Sernam 2 Decision.
Seega peab see olema võrreldav Sernam SA varade paketina müügiga vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.
The Commission comes to a different conclusion, for two reasons.
Komisjon jõudis erinevale järeldusele kahel põhjusel.
The transfer consists in an intra-group transfer en bloc of the assets and liabilities, followed by a sale of shares (share deal) of the subsidiary which received them
Ülekandmine hõlmab varade ja kohustite ülekandmist paketina ülekandmist kontsernisiseselt ning sellele järgneb need üle võtnud tütarettevõtja aktsiate müük (share deal)
The operation carried out by SNCF enabled Financière Sernam to acquire the shares of Sernam Xpress and therefore to undertake a sale of shares (‘share deal’).
SNCFi teostatud tehing võimaldas äriühingul Financière Sernam omandada Sernam Xpressi aktsiad ja seega teostada aktsiate müügi (share deal).