natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minister for Post & Telecommunications M
Posti- ja telekommunikatsiooniminister
Nyan Htun Aung
D36a
Minister for Transport M D37a Htay Oo
Nyan Htun Aung
Former Secretary-General of the USDA.
M D37a
Khin Phyone
D39b
Wife of Khin Aung Myint F D40a
Khin Phyone
Dr. Chan Nyein Former Minister for Education, formerly Deputy Minister for Science & Technology.
Khin Aung Myinti abikaasa
Former member of the Union Solidarity and Development Party (USDP).
N D40a
Member of the Parliament (Lower House), d.o.b.
Dr Chan Nyein
Maj-Gen Zaw Win Deputy Minister for Border Affairs.
Kindralmajor Zaw Win
Deputy Minister for Social Welfare, Relief & Resettlement. Former Deputy Minister for Home Affairs, member of the Parliament (Lower House)
Sotsiaalhoolekande, toetuste ja ümberasumise ministri asetäitja, endine siseministri asetäitja, parlamendi liige (alamkoda)
Deputy Minister for Labour. Former Supreme Court Judge
Tööministri asetäitja, endine ülemkohtu kohtunik
Deputy Minister for Transport. Former Commander, Naval Training Headquarters
Transpordiministri asetäitja, endine mereväe väljaõppe peakorteri ülem
Former 11 LID. Provost General
Endine 11. kergejalaväe diviis, sõjaväepolitsei ülem
Thura Shwe Mann
(M/N)
Former SPDC Chief of Staff, Coordinator of Special Operations, d.o.b.
Thura Shwe Mann
Managing Director, Htoo Trading Co (Annex III, IV no 1); Htoo Construction Co., d.o.b 18.07.1964; ID card MYGN 006415. Owner of Yangon United Football Club.
Tegevdirektor, Htoo Trading Co (III, IV lisa nr 1); Htoo Construction Co.; sünd. 18.07.1964; ID-kaardi nr MYGN 006415.
Wife of Tun Myint Naing. Chief Executive of Golden Aaron Pte Ltd (Singapore) F
Tun Myint Naingi abikaasa, Golden Aaron Pte Ltd (Singapur) tegevjuht
Aye Aye Maw Wife of Htay Myint, d.o.b.
Aye Aye Maw
21.10.1948, p.o.b. Mongkai Managing Director of Olympic Construction Co. and Shwe Taung Development Co. Ltd (584, 5F High Tech Tower Corner 7th Street and Strand Road, Lanmadaw Township, Yangon
Sünd. 21.10.1948, sünnikoht Mongkai, Olympic Construction Co., Shwe Taung Development Co. Ltd (584, 5F High Tech Tower Corner 7th Street and Strand Road, Lanmadaw Township, Yangon
Former Deputy Attorney General. Union Attorney General
Sünd. 02.10.1948; endine asepeaprokurör, liidu peaprokurör
189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon Former Chairman: (Lt-Gen) Tin Aye (new position Chairman of the Election Commission).
189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon
Former Chief of Bureau of Special Operations 3.
Myanmari Liidu Vabariigi asepresident
Former South (Bago Division) Regional Commander, d.o.b.
D5a Kindralmajor Hla Min
Former 77 LID, Bago. Yangon Command - Mingalardon (Yangon Region)
Endine 77. kergejalaväe diviis, Bago; Yangoni sõjaväeringkond - Mingalardon (Yangoni piirkond)
Identifying information (inc. Ministry) Sex (M/F) D1a Thein Sein
Identifitseeriv teave
20.04.1945, Pathein M
Myanmari Liidu Vabariigi president ja valitsusjuht, endine peaminister, endine SPDC liige, endine liidu solidaarsus- ja arengupartei (USDP) esimees; sünd. 20.04.1945, Patheinis
Khin Khin Win
D2a
Wife of Thein Sein F D3a
Khin Khin Win
Tin Aung Myint Oo Vice-President of the Republic of the Union of Myanmar.
Thein Seini abikaasa
Son of Lt-Gen Thiha Thura Tin Aung Myint Oo M
Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo poeg
Hnin Yee Mon
D3d
Wife of Captain Naing Lin Oo F D4a
Hnin Yee Mon
Sai Mauk Kham Vice-President of the Republic of the Union of Myanmar
Kapten Naing Lin Oo abikaasa
President Office/ Livestock. Former Minister for Progress of Border Areas & National Races & Development Affairs, and Mayor of Naypyidaw, Member of the Parliament (Lower House), p.o.b. Maubin, d.o.b.
Presidendi kantselei / loomakasvatus, endine piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamise minister, parlamendi liige (alamkoda); sünnik.
Member of the Parliament (Upper House), Speaker of the Upper House. Former member of the Union Solidarity and Development Party (USDP) M
Endine kultuuriminister, parlamendi liige (ülemkoda), ülemkoja spiiker, endine liidu solidaarsus- ja arengupartei (USDP) liige
(M/F) I1a
(M/N)
(inc. function) Sex
(sh ametikoht)
(M/F) I16a
Sugu
Tun Tun Oo a.k.a. Htun Htun Oo Attorney General.
Tun Tun Oo, teise nimega Htun Htun Oo
of 14 April 2011
14. aprill 2011,
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Lithuania
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Leedus
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 4 of Annex IX thereto,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle IX lisa 4. peatükki,
Having regard to the request made by Lithuania,
võttes arvesse Leedu taotlust
The 2003 Act of Accession provides that Lithuania may maintain in force, under the conditions laid down therein, for a 7-year period following the accession, expiring on 30 April 2011, prohibitions on the acquisition of agricultural land by natural and legal persons from other EU Member States who are neither established nor registered nor having a branch or an agency in Lithuania.
aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Leedu võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad muude ELi liikmesriikide füüsilistel ega juriidilistel isikutel, kelle tegevuskoht ei ole Leedus ja kes ei ole seal registreeritud ning kellel ei ole seal kohalikku filiaali ega esindust.
This transitional period may only be extended once for a period of up to 3 years.
Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes ühe korra kuni kolme aasta võrra.
On 4 February 2011, Lithuania requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Leedu esitas 4. veebruaril 2011 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the common agricultural policy in Lithuania.
Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada Leedus ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused.
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest.
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land to farmers.
Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the abovementioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Juba oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingu kohaste põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta vahearuanne”) rõhutas komisjon, kui oluline on viia eelnimetatud põllumajandusreform lõpule üleminekuperioodi lõpuks [1].
The land reform is still ongoing in Lithuania.
Maareform on Leedus endiselt käimas.
According to data supplied by the Lithuanian authorities, there is a total of 429000 ha of State land for which ownership rights need to be clarified.
Leedu ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on riigis kokku 429000 ha riigimaad, mille omandiõigused vajavad selgitamist.
At the moment only 77200 ha of State agricultural land have been privatised and for 351000 ha of agricultural land, which constitutes 11,42 % of the total agricultural land in Lithuania, the ownership rights still remain to be solved.
Praegu on erastatud üksnes 77200 ha riigi põllumajandusmaad ning 351000 ha põllumajandusmaa (mis moodustab 11,42 % kogu Leedu põllumajandusmaast) omandiõiguste küsimus vajab endiselt lahendamist.
In the view of the Lithuanian authorities, the lack of clarity on property rights together with the unfavourable structure of the farms inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural land.
Leedu ametiasutuste hinnangul takistavad selguse puudumine omandiõiguse osas ja põllumajandusettevõtete ebasoodus struktuur paratamatult maatehinguid ning põllumajandusmaa ühendamist.
Land fragmentation, however, leads to lower competitiveness and less market-oriented farms.
Maa killustatus vähendab seevastu konkurentsivõimet ja põllumajandusettevõtete turule suunatust.
In this context, data relating to 2009 made available by the Lithuanian authorities show that, in that year, farms of a size of up to 5 ha amounted to 52,5 % of all farms.
Sellega seoses nähtub Leedu ametiasutuste avaldatud 2009. aasta andmetest, et kõnealusel aastal moodustasid kuni 5 ha suurused põllumajandusettevõtted 52,5 % kõikidest põllumajandusettevõtetest.
The aforementioned lower competitiveness of the Lithuanian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 is compounded by difficulties in access to financial resources and high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (more than 10 % in 2009).
Leedu põllumajandussektori eespool osutatud probleemi, mis hõlmab madalamat konkurentsivõimet võrreldes EL 15 vastava sektoriga, süvendavad raskem juurdepääs rahalistele vahenditele ja põllumajandusmaa omandamisel kasutatavate kommertskrediidiliinide kõrgemad intressimäärad (2009. aastal rohkem kui 10 %).
Moreover, the recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Lithuania’s economy and in particular on the selling prices of agricultural products.
Lisaks oli hiljutisel üleilmsel finants- ja majanduskriisil samuti negatiivne mõju Leedu majandusele ja eelkõige põllumajandustoodete müügihindadele.
According to the data of the Lithuanian Department of Statistics under the Government of the Republic of Lithuania, the total index of the purchase prices of the agricultural products in 2009, as compared to 2008, was 77,8.
Vastavalt Leedu Vabariigi valitsuse alluvuses oleva Leedu Statistikaameti andmetele oli põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 77,8.
The fall was especially significant in the plant growing sector, where the total index of the purchase prices of these agricultural products in 2009 compared to 2008 was equal to 69,1.
Langus oli eriti märkimisväärne taimekasvatussektoris, kus nimetatud põllumajandustoodete ostuhindade koguindeks 2009. aastal oli võrreldes 2008. aastaga 69,1.
In the light of the factors mentioned above, the still considerable, although decreasing over time, gap in the agricultural income of farmers in Lithuania and of farmers in the EU-15 can be explained.
Eespool osutatud tegureid arvesse võttes on võimalik seletada jätkuvalt olulist, kuigi aja jooksul vähenevat erinevust Leedu ja EL 15 põllumajandustootjate põllumajandustuludes.
According to Eurostat, in 2009 the level of the farmers’ income in Lithuania decreased by 13,6 %, while the average of the income of the EU-27 decreased by 10,7 %.
Eurostati andmetel vähenes põllumajandustootjate sissetulek Leedus 2009. aastal 13,6 %, samas kui EL 27 keskmine sissetulek vähenes 10,7 %.
Similarly to the levels of agricultural income, the gap in the agricultural land sales prices between Lithuania and the other EU Member States also persists.
Sarnaselt põllumajandustulu tasemele püsib endiselt lõhe ka Leedu ja muude ELi liikmesriikide põllumajandusmaa müügihindades.
According to Eurostat data, the prices of the agricultural land parcels in Lithuania remain low in comparison to the other EU Member States.
Eurostati andmete kohaselt püsivad Leedu põllumajanduslike maatükkide hinnad võrreldes muude ELi liikmesriikidega endiselt madalad.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
Põllumajandusmaa müügihindade täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega peetud üleminekuperioodi lõpetamise vajalikuks eeltingimuseks.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land sales prices between Lithuania and the EU-15 are such that they may hinder smooth progress towards price convergence.
Siiski võivad Leedu ja EL 15 põllumajandusmaa müügihindade märkimisväärsed erinevused takistada sujuvat arengut hindade ühtlustumise poole.
Against this background, it may be anticipated, as do the Lithuanian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Lithuania.
Selle taustal võib sarnaselt Leedu ametiasutustele eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Leedus maa hindadele survet.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Lithuanian agricultural land market upon the expiry of the transitional period exists.
Seepärast püsib tõsiste häirete oht Leedu põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 4 of Annex IX to the Act of Accession should therefore be granted.
Seepärast tuleks pikendada ühinemisakti IX lisa 4. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural structural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review of 2008.
Nagu märgiti juba 2008. aasta vahearuandes, on selleks, et turg liberaliseerimiseks täielikult ette valmistada, isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada selliste tegurite parandamist nagu põllumajandustootjatele suunatud krediidi- ja kindlustusvahendid ning üleminekuperioodil põllumajandusreformi lõpuleviimine.
Since an open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Lithuania.
Kuna Euroopa heaolu tuumaks on alati olnud avatud ja ühtne turg, võib väliskapitali suurem sissevool samuti elavdada Leedu põllumajandusmaa turgu.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Nagu rõhutatud 2008. aasta vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast.
The progressive loosening of the restrictions on foreign ownership during the transitional period would also contribute to preparing the market for full liberalisation.
Välisomandit käsitlevate piirangute progresseeruv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks.
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Lithuania after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Õiguskindluse huvides ja selleks, et Leedu õigussüsteemis ei tekiks pärast praeguse üleminekuperioodi lõppu õiguslünka, peab käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Lithuania referred to in Chapter 4 of Annex IX to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Leedus põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2003. aasta ühinemisakti IX lisa 4. peatükis, tuleks pikendada kuni 30. aprillini 2014.
Done at Brussels, 14 April 2011.
Brüssel, 13. aprill 2011
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Slovakia
millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Slovakkias
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 3 of Annex XIV thereto,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle XIV lisa 3. peatükki,
Having regard to the request made by Slovakia,
võttes arvesse Slovakkia taotlust
On 20 January 2011, Slovakia requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Slovakkia esitas 20. jaanuaril 2011 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the common agricultural policy in Slovakia.
Üleminekuperioodi põhieesmärk oli kindlustada Slovakkias ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemineku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused.
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land.
Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the abovementioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Juba oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingu kohaste põllumajandusliku kinnisvara omandamisega seotud üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „vahearuanne”) rõhutas komisjon, kui oluline on viia eelnimetatud põllumajandusreform lõpule üleminekuperioodi lõpuks [1].
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Slovakia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Eurostatile kättesaadavate andmete kohaselt on Slovakkia põllumajandusmaa hinnad ELi põllumajandusmaa hindadest madalamad.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
Maa hinna täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega seatud üleminekuperioodi lõpetamise tingimuseks.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Slovakia and the EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Paraku on põllumajandusmaa hindade erinevus Slovakkia ja EL 15 vahel selline, et see võib jätkuvalt takistada hindade sujuvat ühtlustumist.
The risk of speculative activity on low value lands is also important.
On oluline silmas pidada ka madala hinnaga maadega spekuleerimise ohtu.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing Power Standards in Slovakia and the EU-15 still persists.
Eurostati andmete kohaselt erineb sarnaselt põllumajandusmaa hindadega Slovakkia ja EL 15 riikide vahel endiselt ka sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardis).
Thus, existing agricultural land prices are high relative to the purchasing power in Slovakia.
Seega on Slovakkias praegused põllumajandusmaa hinnad võrreldes ostujõuga kõrged.
According to Eurostat, the structure of land property in Slovakia is characterised by the predominance of small family farms of less than 2 ha which are mostly not market oriented.
Eurostati andmete kohaselt kuulub Slovakkias maa valdavalt alla 2 hektari suurustele pereettevõtetele, mis ei ole enamasti turule orienteeritud.
The consolidation process of these small farms is very slow and the average exploited agricultural area per holding of less than 2 ha increased from 0,5 ha to 0,6 ha between 2001 and 2007.
Nende väiketalude ühendamine edeneb väga aeglaselt ning alla 2 hektari suuruse põllumajandusettevõtte kasutatav põllumaa suurenes 2001.–2007. aastal 0,5 hektarilt 0,6 hektarini.
Even though only 4,56 % of the total number of workers works in agriculture, almost half of the population lives in rural areas.
Kuigi üksnes 4,56 % kogu tööjõust töötab põllumajanduses, elab peaaegu pool elanikkonnast maapiirkondades.
According to the Slovak authorities many agricultural lands which are in private hands are not farmed.
Slovakkia ametiasutuste andmete kohaselt on suur osa eravalduses olevast põllumajandusmaast harimata.
Consolidation of agricultural land is also impeded by the unfinished process of restitution of ownership rights due to unsettled outstanding claims.
Põllumajandusmaa ühendamist aeglustab ka asjaolu, et rahuldamata nõuete tõttu on omandiõiguste tagastamise protsess veel pooleli.
Also, more than 360000 ha of agricultural private lands are administrated by the Slovak Land Fund pending the identification of their legal owners.
Lisaks haldab praegu rohkem kui 360000 hektarit põllumajanduslikku eramaad Slovakkia Maafond, kuni selgitatakse välja selle maa õigusjärgsed omanikud.
Approximately 130000 ha of State-owned agricultural land remain under the administration of the Slovak Land Fund.
Slovakkia Maafond haldab ka 130000 hektarit põllumajanduslikku riigimaad.
These lands together with those which have uncertain legal situation represent almost one quarter of the total area of agricultural lands in the Slovak Republic.
Kõnealune maa ja maa, mille õiguslik olukord on veel lahendamata, moodustavad peaaegu veerandi Slovaki Vabariigi põllumajandusmaa kogupindalast.
The lack of clarity on property rights inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural estates.
Selguse puudumine omandiõiguse osas takistab paratamatult maatehinguid ja põllumajandusvalduste ühendamist.
Land fragmentation, in turn, further contributes to lower competitiveness and leads to less market-oriented farms.
Maa killustatus vähendab omakorda konkurentsivõimet ja põllumajandusettevõtete turule suunatust.
Against this background, it may be anticipated, as do the Slovak authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Slovakia.
Eespool toodu põhjal võib sarnaselt Slovakkia ametiasutustega eeldada, et piirangute kaotamine 1. mail 2011 avaldaks Slovakkia maa hindadele survet.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Slovak agricultural land market upon the expiry of the transitional period exists.
Seetõttu püsib tõsiste häirete oht Slovakkia põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.
An extension of 3 years to the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex XIV to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
Seepärast tuleks pikendada 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa 3. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.