natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sections 30-33 of the Broadcasting Act (1994 version); see also the 4/94 report, paragraph 4, quoted above.
Ringhäälinguseaduse paragrahvid 30–33 (1994. aasta versioon); vt ka eeltsiteeritud aruande 4/94 punkt 4.
Letter from the Danish authorities, 24 March 2003, p. 8.
Taani ametiasutuste 24. märtsi 2003. aasta kiri, lk 8.
Point 57 of the 2001 Broadcasting Communication.
Vt 2001. aasta ringhäälinguteatise punkt 57.
Reply from the Danish Government in point 3 of its letter of 26 June 2009.
Taani valitsuse vastus, mis on esitatud nende 26. juuni 2009. aasta kirja punktis 3.
Point 10 of the Commission Notice on the application of the state aid rules to measures relating to direct business taxation (OJ C 384, 10.12.1998, p. 3).
Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3), punkt 10.
Point 2.1.2 of the Commission Notice on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid in the form of guarantees (2000/C 71/07).
Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (2000/C 71/07), punkt 2.1.2.
See Aid No NN 70/98, ‘State aid to public broadcasting channels “Kinderkanal and Phoenix” ’ ( OJ C 238, 21.8.1999, p. 3).
Vt riigiabi juhtum NN 70/98, riigiabi avalik-õigusliku ringhäälingu kanalitele Kinderkanal ja Phoenix (EÜT C 238, 21.8.1999, lk 3).
Case C-280/00 Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg [2003] ECR I-7747.
Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.
Act No 578 of 24 June 1994, as amended by Act No 666 of 5 July 1996, Act No 75 of 29 January 1997, Act No 138 of 19 February 1998, Act No 208 of 6 April 1999, Act No 551 of 20 June 2000, Act No 203 of 22 March 2001, Act No 701 of 15 July 2001 and Act No 1052 of 17 December 2002.
24. juuni 1994. aasta seadus nr 578, muudetud 5. juuli 1996. aasta seadusega nr 666, 29. jaanuari 1997. aasta seadusega nr 75, 19. veebruari 1998. aasta seadusega nr 138, 6. aprilli 1999. aasta seadusega nr 208, 20. juuni 2000. aasta seadusega nr 551, 22. märtsi 2001. aasta seadusega nr 203, 15. juuli 2001. aasta seadusega nr 701 ja 17. detsembri 2002. aasta seadusega nr 1052.
Paragraph 228 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 228.
Paragraph 229 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 229.
Case C-261/89 Italy v Commission [1991] ECR I-4437; Joined Cases C-278/92 to C-280/92 Spain v Commission etc. [1994] ECR I-4103.
Kohtuasi C-261/89: Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-4437; liidetud kohtuasjad C-278/92 kuni C-280/92: Hispaania vs. komisjon jt, EKL 1994, lk I-4103.
Case T-16/96 Cityflyer [1998] ECR II-757, paragraph 76.
Kohtuasi T-16/96: Cityflyer, EKL 1998, lk II-00757, paragrahv 76.
This information is described in detail in recitals 205 ff. of the present decision.
Nimetatud andmeid on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 205 ja järgnevates põhjendustes.
Cases 730/79, Philip Morris Holland v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11; C-303/88, Italy v Commission [1991] ECR I-1433, paragraph 17; C-156/98, Germany v Commission, [2000] ECR I-6857, paragraph 33.
Kohtuasjad 730/79: Philip Morris Madalmaad vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, punkt 11; C-303/88: Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1433, punkt 17; C-156/98: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 33.
See cases 102/87, France v Commission [1988], ECR 4067 and 303/88 Italy v Commission [1989] ECR 801.
Vt kohtuasjad 102/87: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1988, lk 4067, ja 303/88: Itaalia vs. komisjon, EKL 1989, lk 801.
See Joined Cases T-185/00, T-216/00, T-299/00 and T-300/00, M6 and others v Commission [2002] ECR II-3805.
Vt liidetud kohtuasjad T-185/00, T-216/00, T-299/00 ja T-300/00: M6 ja teised vs. komisjon, EKL 2002, lk II-3805.
Section 4 of Executive Order 658 of 18 August 1997.
18. augusti 1997. aasta korraldus nr 658, paragrahv 4.
Paragraphs 101-125 of the judgment.
Vt kohtuotsuse punktid 101–125.
Paragraph 101 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 101.
Paragraph 103 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 103.
With the entry into force of the Amsterdam Treaty on 1 May 1999, a Protocol on the system of public broadcasting in Member States was annexed to the Treaty.
Alates Amsterdami lepingu jõustumisest 1. mail 1999 lisati lepingule protokoll liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta.
Paragraph 113 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 113.
Paragraphs 107 and 108 of the judgment.
Kohtuotsuse punktid 107 ja 108.
Paragraph 121 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 121.
Paragraph 117 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 117.
Chapter 4, Broadcasting Act (1994 version).
Ringhäälinguseaduse 4. peatükk (1994. aasta versioon).
Paragraph 120 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 120.
Commission Directive 2000/52/EC of 26 July 2000 amending Directive 80/723/EEC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 193, 29.7.2000, p. 75).
Komisjoni direktiiv 2000/52/EÜ, 26. juuli 2000, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).
Broadcasting Communication, point 53.
Ringhäälinguteatise punkt 53.
In this decision, confidential information that has been omitted is indicated by […].
Järgnevas tekstis on andmed, mille puhul kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, tähistatud nurksulgudega […].
The difference in the frequency fee that TV2 paid and the networking fee paid by TVDanmark.
makstud sagedusmaksu ja TvDanmarki makstud võrgumaksu erinevus.
Commission Decision of 15 October 2003 on the measures implemented by Italy for RAI SpA (OJ L 119, 23.4.2004, p. 1).
Komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsus, mis käsitleb Itaalia meetmeid RAI SpA kasuks (ELT L 119, 23.4.2004, lk 1).
Commission decision, E 2/2008, 28 October 2009, Financing of ORF.
Komisjoni otsus, E 2/2008, 28. oktoober 2009, ORF-i rahastamine.
Paragraph 220 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 220.
Paragraph 221 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 221.
Paragraph 223 of the judgment.
Kohtuotsuse punkt 223.
National Audit Office Report 4/94, Section VIII, in particular paragraph 72.
Riigikontrolli aruanne 4/94, VIII osa, eelkõige punkt 72.
Executive order No 658 of 18 August 1997, Chapter 6, Section 32, paragraph 4.
18. augusti 1997. aasta korraldus nr 658, peatükk 6, paragrahv 32, punkt 4.
In this table, the solvency ratio is calculated as free capital/total liabilities.
Käesolevas tabelis on maksevõime suhtarvu arvutamisel jagatud sidumata omakapital kõikide kohustustega.
Annual report for 1995, in particular page 14.
aasta aruanne, eelkõige lk 14.
Paragraph 219.
Kohtuotsuse punkt 219.
Paragraphs 53 to 56.
Põhjendused 53–56.
Different categories of rating points, spot campaigns etc.
Erinevad reitingupunkti kategooriad, reklaamikampaaniad jne.
This figure has then been adjusted by the station to reflect TRPs delivered.
Telejaam kohandab seda arvu, et näidata saavutatud sihtreitingupunkte.
Case C 60/1999 (ex NN 167-1995) — France, State aid in favour of France 2 and France 3, 10 December 2003.
Riigiabi juhtum C 60/1999 (ex NN 167-1995), Prantsusmaa, riigiabi telejaamadele France 2 ja France 3, 10. detsember 2003.
Both the Danish authorities and the complainant think that the prices in Denmark can best be compared with other northern countries, as the market conditions are similar (size, viewing behaviour).
Nii Taani ametiasutused kui ka kaebuse esitaja on seisukohal, et Taani hindu saab kõige paremini võrrelda teiste Põhjamaade hindadega, sest turutingimused (suurus, vaatajate käitumine) on sarnased.
A major reason for the divide is the significantly smaller amount of time people in Nordic countries spent watching TV.
Erinevuse peamine põhjus on see, et Põhjamaades kulutavad inimesed televiisori vaatamiseks vähem aega.
In Denmark average daily viewing per capita was 156 minutes in 2002, whereas the figure for the EU was 192 minutes.
Taanis oli 2002. aastal keskmine vaadatavus päevas 156 minutit elaniku kohta, samal ajal kui ELis oli see 192 minutit.
In the EU in 2001, it accounted for the highest proportion in the southern Member States Portugal (60 %), Italy (54 %), and Greece (49 %).
aastal oli see näitaja Euroopa Liidus suurim lõunapoolsetes liikmesriikides Portugalis (60 %), Itaalias (54 %) ja Kreekas (49 %).
In the Netherlands (23 %), Finland (24 %), Austria (26 %), and Ireland (26 %) it turned out to be lower than in Denmark.
Samas oli näitaja Madalmaades (23 %), Soomes (24 %), Austrias (26 %) ja Iirimaal (26 %) väiksem kui Taanis.
In Sweden the percentage matched the figure for Denmark.
Rootsi ja Taani näitajad olid võrdsed.
TV advertising expenditure as a proportion of GDP was high in southern countries such as Portugal (6,66 ‰), Greece (4,04 ‰), Italy (3,22 ‰), and Spain (3,21 ‰).
Telereklaamikulude osakaal SKTst oli suur sellistes lõunapoolsetes riikides nagu Portugal (6,66 ‰), Kreeka (4,04 ‰), Itaalia (3,22 ‰) ja Hispaania (3,21 ‰).
Per capita TV advertising expenditure in 2001 was lower in Finland (EUR 42) and Sweden (EUR 43) and the same as in the Netherlands (EUR 45).
Telereklaamikulud elaniku kohta olid 2001. aastal väiksemad Soomes (42 eurot) ja Rootsis (43 eurot) ning umbes samal tasemel Madalmaades (45 eurot).
It was highest in the UK (EUR 90), Portugal (EUR 80) and Belgium (EUR 73).
Suuremad olid kulutused Ühendkuningriigis (90 eurot), Portugalis (80 eurot) ja Belgias (73 eurot).
CPM (cost per thousand) represents either the cost to generate 1000 gross impressions within the group or the cost to reach 1000 different individuals of the group.
CPM (cost per millum, hind tuhande kohta) tähistab kas kulusid 1000 saatekorra kohta ühele sihtrühmale või kulusid 1000 vaatajani jõudmiseks sihtrühmas.
The TV contact prices for Norway and Denmark are estimated on the basis of information from local SBS station.
Telekontaktihinnad Norras ja Taanis on arvutatud kohalikult jaamalt SBS saadud andmete alusel.
The print estimates were provided by a media agency.
Trükimeedia hinnangud pärinevad ühelt meediaagentuurilt.
CPM for TV is respectively 13 in Denmark, 14 in Sweden and 18 in Norway.
CPM televisioonis on Taanis 13, Rootsis 14 ja Norras 18.
CPM for print is respectively 21 in Denmark, 17 in Sweden and 12 in Norway.
CPM trükimeedias on Taanis 21, Rootsis 17 ja Norras 12.
By letter of 5 June 2002, the Commission requested information from the Danish authorities, who replied by letter of 10 July 2002.
5. juuni 2002. aasta kirjaga saatsid komisjoni talitused Taani ametiasutustele teabepäringu, millele Taani ametiasutused vastasid 10. juuli 2002. aasta kirjaga.
Two meetings with the Danish authorities were held on 25 October 2002 and on 19 November 2002.
Taani ametiasutustega kohtuti kahel korral, 25. oktoobril 2002 ja 19. novembril 2002.
TVDanmark submitted comments by letter of 14 April 2003.
TvDanmark saatis oma märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjaga.
The Association of Commercial Television in Europe (ACT) sent comments in a letter dated 14 April 2003.
Euroopa Kommertstelevisiooni Assotsiatsioon (ACT) edastas oma märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjaga.
The commercial television stations Antena 3 TV and Gestevisión Telecinco submitted comments on 16 April 2003.
Kommertsringhäälinguettevõtted Antena 3 TV ja Gestevisión Telecinco esitasid märkused 16. aprillil 2003.
The commercial station TV3 submitted comments in a letter of 14 April 2003.
Kommertsringhäälinguettevõte TV3 saatis oma märkused 14. aprilli 2003. aasta kirjaga.
The Commission forwarded these comments to Denmark, which responded by letter of 12 September 2003.
Komisjon edastas märkused Taanile, kes vastas neile 12. septembri 2003. aasta kirjaga.
The Commission received further information from the complainant by letters dated 15 December 2003 and 6 January 2004.
Komisjon sai kaebuse esitajalt lisateavet 15. detsembril 2003 ja 6. jaanuaril 2004 saadetud kirjades.
A meeting was held between the complainant and the Commission’s services on 17 December 2003 in order to clarify the information submitted in the complainant’s letter of 15 December 2003.
17. detsembril 2003 toimus kaebuse esitaja ja komisjoni talituste kohtumine, et täpsemalt selgitada kaebuse esitaja 15. detsembri 2003. aasta kirjas esitatud teavet.
The Commission forwarded the information to the Danish Government, which responded by letter dated 15 March 2004.
Komisjon saatis asjaomase teabe edasi Taani valitsusele, kes vastas sellele 15. märtsi 2004. aasta kirjaga.
A meeting between the Danish authorities and the Commission’s services took place on 9 February 2004.
9. veebruaril 2004 toimus Taani ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine.
After requesting several extensions of the time limit, the Danish authorities sent their observations on 26 June 2009.
Pärast mitut pikendustaotlust edastasid Taani ametiasutused oma tähelepanekud 26. juunil 2009.
As an annex to their letter, the Danish authorities also submitted comments from TV2.
Taani ametiasutuste kirjale olid lisatud ka TV2 märkused.
The Commission sent additional requests for information, inter alia, on 22 September 2010, 28 October 2010, 19 November 2010, 14 January 2011, to which the Danish authorities replied on 17 November 2010, 30 November 2010, 3 February 2011, 24 February 2011 and 7 March 2011.
Komisjon saatis ka täiendavaid teabepäringuid, sealhulgas 22. septembril 2010, 28. oktoobril 2010, 19. novembril 2010 ja 14. jaanuaril 2011, millele Taani ametiasutused vastasid eeskätt 17. novembril 2010, 30. novembril 2010, 3. veebruaril 2011, 24. veebruaril 2011 ja 7. märtsil 2011.
The Danish authorities also submitted various items of information in March and April 2011.
Lisaks esitasid Taani ametiasutused mitmesuguseid andmeid märtsis ja aprillis 2011.
The company started national broadcasting on 1 October 1988.
Ettevõtja alustas üleriigilist saadete edastamist 1. oktoobril 1988.
It broadcast the terrestrial channel TV2 and also started broadcasting the satellite channel TV2 Zulu in 2000.
Maakaablivõrgus edastatakse telekanalit TV2 ja lisaks alustati 2000. aastal satelliidikanali TV2 Zulu edastamist.
has, moreover, been exempted from paying corporation tax under the Company Act.
on olnud vabastatud äriühinguseaduse alusel makstavast ettevõtte tulumaksust.
The resulting benefit to TV2 over the period under investigation amounts to DKK 159,4 million.
Uuritaval ajavahemikul sai TV2 tänu sellele vabastusele kasu 159,4 miljoni Taani krooni ulatuses.
The Danish authorities and TV2 also pointed to the Court’s judgment as proof that the conditions of the Altmark judgment of 24 July 2003 [29] were met.
Lisaks väitsid Taani ametiasutused ja TV2 kohtuotsusele tuginedes, et täidetud on 24. juuli 2003. aasta Altmarki kohtuotsuses [29] kehtestatud tingimused.
They recalled that, like the BUPA case [30], the TV2 case concerned circumstances already in existence prior to the date of the Altmark judgment.
Sellega seoses meenutasid Taani ametiasutused, et nagu ka BUPA kohtuasi [30] on TV2 juhtum seotud olukorraga, mis eksisteeris juba enne Altmarki kohtuotsust.
In the report, the National Audit Office found that both DR and TV2 improved productivity between 1990 and 1999.
Kõnealuses aruandes leiti, et ajavahemikul 1990–1999 paranes nii DRi kui ka TV2 tootlikkus.
DR reduced its hourly costs for first broadcasts by more than TV2, but in 1999 those costs were still 53 % higher than TV2’s.
DRi saadete esmaülekannete tunnihind vähenes rohkem kui TV2-l, kuid 1999. aastal oli DRi esmaülekande tunnihind TV2 omast siiski 53 % kõrgem.
First, the Court recalled that Member States enjoy broad discretion when defining what they regard as services of general economic interest. Thus the definition of such services by a Member State can be queried by the Commission only in the event of manifest error [60].
Kõigepealt tuleb meenutada, et liikmesriikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste määratlemisel laiaulatuslik kaalutlusõigus ning järelikult saab komisjon liikmesriigi kasutatava määratluse kahtluse alla seada vaid juhul, kui tegemist on ilmselge veaga [60].
Indeed, the question of the definition of the public service remit must not be confused with the question of the financing mechanism chosen to provide that service [64].
Loomulikult ei tohi avaliku teenuse osutamise määratlemist ajada segamini nende teenuste pakkumiseks mõeldud rahastamismehhanismi küsimusega [64].
The Commission regrets that the Danish authorities have not provided clear and unambiguous figures for the amount of advertising revenue in 1995 and 1996.
Komisjon kahetseb, et Taani ametiasutused ei esitanud 1995. ja 1996. aasta reklaamitulude kohta selgeid ja ühemõttelisi arvandmeid.
However, in this specific case it considers that there is no need to investigate the issue further as it does not pose a major problem since the Commission, as already stated, considers that the advertising revenue for the years 1995-1996 constitutes State resources which must in any event be deducted from the gross public service cost.
Komisjon leiab siiski, et konkreetsel juhul ei ole vaja küsimust edasi uurida, kuna tegemist ei ole olulise probleemiga, sest nagu juba varem mainitud, käsitleb komisjon 1995.–1996. aasta reklaamitulusid riigivahenditena ning need arvatakse igal juhul avaliku teenuse kogukuludest maha.
The requirement for a capital base was included in TV2’s Statutes in 1997.
Omakapitali kohustus kajastus TV2 1997. aasta põhimääruses.
Since then, TV2’s statutes have clearly specified that, from 2001 onwards, TV2’s free capital must amount to at least DKK 200 million and that it should be used to offset the broadcaster’s operating loss [80].
aastast alates on TV2 põhimääruses selgelt määratletud, et alates 2001. aastast ulatub TV2 vaba omakapital vähemalt 200 miljoni Taani kroonini ning seda summat kasutatakse ringhäälinguorganisatsiooni tegevuskahjumi katmiseks [80].
The executive order of 18 August 1997 stipulated that to finance any possible operating loss, the free capital — i.e. capital minus reserves and other tied resources — for nationwide activities should amount to at least DKK 200 million by the end of 2000.
aasta 18. augusti korralduses osutati sellele, et võimaliku tegevuskahjumi katmiseks peab TV2 vaba omakapital, s.o omakapital, millest on lahutatud reservid ja muud seotud vahendid, olema 2000. aasta lõpuks vähemalt 200 miljoni Taani krooni.
The free capital was to be built up so that it would total at least DKK 50 million by the end of 1998 and at least DKK 100 million by the end of 1999.
Vaba omakapital moodustatakse nii, et see moodustab 1998. aasta lõpuks vähemalt 50 miljonit Taani krooni ja 1999. aasta lõpuks vähemalt 100 miljonit Taani krooni.
If capital was expected to fall below these figures, the matter was to be put before the Minister of Culture.
Kui omakapital eelduste kohaselt väheneb võrreldes kõnealuste summadega, teatatakse sellest kultuuriministrile.
In special cases the Minister of Culture can, after consulting the National Audit Office, approve a lower amount of capital, to which he may attach specific conditions.
Kultuuriminister võib erijuhtidel pärast riigikontrolliga konsulteerimist nõustuda väiksema omakapitaliga, millega ta võib siduda eritingimusi.
Indeed, according to TV2’s annual accounts for 1997 [82], the Media Committee had decided that TV2 should digitise its production equipment before the end of 2000.
Vastavalt TV2 1997. aasta raamatupidamise aastaaruandele [82] otsustas meedianõukogu (Medieforliget), et TV2 peab digiteerima oma tootmisseadmed enne 2000. aasta lõppu.
DKK 300 million was earmarked for the digitisation of both TV2 and the regional stations.
Nii telekanal TV2 kui ka piirkondlikud jaamad said digiteerimiseks 300 miljonit Taani krooni.
In order to demonstrate that the level of capital in TV2 was justified, the Danish authorities submitted an opinion prepared by PricewaterhouseCoopers dated 18 November 2002.
Selleks et näidata, et TV2 omakapitali suurus oli õigustatud, esitasid Taani ametiasutused ettevõtte PricewaterhouseCoopers 18. novembril 2002 koostatud avalduse.
That opinion stated that TV2’s solvency ratio at the end of the period of investigation was lower than that of other Scandinavian broadcasters comparable to TV2 in terms of size, activities, structure and the markets in which they operated.
Kõnealuses avalduses on osutatud sellele, et TV2 maksevõime suhtarv oli uuritaval perioodil madalam kui Skandinaavia ringhäälinguorganisatsioonidel, mis on suuruse, tegevuse, struktuuri ja hõivatud turu poolest TV2ga võrreldavad.
TV2’s conversion into a limited company took place with retroactive effect from 1 January 2003.
õigusliku seisundi muutmine ja kujundamine piiratud vastutusega äriühinguks toimus tagasiulatuva mõjuga alates 1. jaanuarist 2003.
In the wake of TV2’s change of legal status and its conversion into a company, a number of measures in favour of TV2 were abolished, such as the interest- and repayment-free loans and the tax exemption.
õigusliku seisundi muutumise ja osaühinguks kujundamise järel kaotati rida TV2 toetavad meetmed, nagu osamakseteta laenud ja maksuvabastus.
This has only been done since 2001.
Selliselt on toimitud alates 2001. aastast.
The Commission therefore recognises that there may have been a distortion on the broadcasting market in that TV2 did not have to take the corporate tax rate into account in setting its commercial prices.
Komisjon tunnistab seetõttu, et televisiooniturul võis esineda moonutusi, sest oma kommertstoodete hindade määramisel ei ole TV2 pidanud arvesse võtma ettevõtte tulumaksu.
This decision was quashed by the Competition Appeals Tribunal on 1 November 2006 but then upheld on appeal to the Eastern High Court on 22 June 2009.
1. novembril 2006 tühistas konkurentsikaebuste kohus kõnealuse otsuse, kuid see jäeti järgnevalt jõusse Ida-Taani kõrgema kohtu apellatsioonimenetluses 22. juunil 2009.
That ruling was appealed to the Supreme Court, which confirmed the High Court’s ruling on 18 March 2011.
Viimane kohtuotsus kaevati edasi riigikohtusse, kus kõrgema kohtu otsus kinnitati 18. märtsil 2011.
This followed a decision by the Competition Council on 29 November 2000 in which it had found that TV2’s rebates for the year 2000 constituted abuse of a dominant position.
Kõnealusele juhtumile eelnes 29. novembri 2000. aasta juhtum, mille käigus Taani konkurentsiamet leidis, et TV2 allahindlused olid 2000. aastal konkurentsivastased.
In this connection, the Commission notes that the Danish competition authorities’ investigation covered the years 2000-2005, in other words only the last years of the period covered by the present decision.
Selles suhtes märgib komisjon, et Taani konkurentsiasutuste uuring käsitleb perioodi 2000–2005, st ainult viimaseid aastaid käesoleva otsusega hõlmatud uuritavast perioodist.
In addition, there are a number of other discounts (for new advertisers, less attractive advertising slots, additional volume rebates etc.).
Peale selle leidub rida teisi allahindlusi (uutele reklaamijatele, vähem atraktiivsetele reklaamiaegadele, lisamahu eest jne).
The agreements are negotiated and facilitated by so-called media agencies.
Läbirääkimiste ja lepingute vahendamisega tegelevad nn meediaagentuurid.
In 1997, TV2 took the strategic decision not to expand capacity utilisation but to increase its prices in 1998.
aastal tegi TV2 strateegilise otsuse mitte kasutada rohkem võimsust, vaid tõsta 1998. aastal hindu.
Another price increase was made in 1999.
Sellele lisandus veel üks hinnatõus 1999. aastal.
The Danish authorities contend that by 1999 the competitive situation had become so intense that TV2 suffered as a result of the price increase and its advertising revenue fell by around 10 % from the previous year.
Taani ametiasutused väidavad, et konkurents oli 1999. aastaks läinud nii intensiivseks, et TV2-l oli hindade tõstmise järel probleeme ja reklaamitulud langesid selle tõttu eelnenud aastaga võrreldes umbes 10 %.
Despite the price increase, its advertising revenue and capacity utilisation dropped back to the 1999 level.
Hoolimata tõusnud hindadest langes TV2 reklaamitulu ja võimsuse kasutamine tagasi 1999. aasta tasemele.
In 2002, TV2 cut prices yet again and experienced a slight drop in total turnover.
aastal langetas TV2 uuesti hindu ja tema kogukäive langes veidi.