natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The amounts adjusted with interest come to EUR 18152722.
Intressimääraga korrigeeritud summa on kokku 18152722 eurot.
The pre-financial crisis structure of Fortis SA/NV – which is relatively complex – is described in point (6) of the Decision of 3 December 2008.
Ettevõtja Fortis SA/NV kriisieelset struktuuri – mis on suhteliselt keeruline – on kirjeldatud 3. detsembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 6.
The holding company Fortis SA/NV had grouped its banking activities in the legal entity Fortis Bank SA/NV.
Varahaldusettevõtja Fortis SA/NV oli koondanud oma pangandustegevuse juriidilisse isikusse Fortis Bank SA/NV.
Net interest income fell from EUR 3223 million (2008) to EUR 2994 million (2009) due mainly to interest margin pressure in the first half of 2009.
Netointressitulu vähenes 3223 miljonilt eurolt (2008) 2994 miljonile eurole (2009) peamiselt intressimarginaalile 2009. aasta esimeses pooles avaldunud surve tõttu.
Non-interest income decreased by EUR 61 million or 3 % to EUR 1905 million and loan impairments increased from EUR 776 million in 2008 to EUR 1172 million in 2009 (source: FY 2009 result press release of 26 March 2010).
Finants- ja muu tegevustulu vähenes 61 miljoni euro võrra (3 %) 1905 miljoni euroni ning laenude väärtuse langus suurenes 2008. aasta 776 miljonilt eurolt 1172 miljoni euroni 2009. aastal (allikas: 2009. aasta majandustulemusi käsitlev 26. märtsi 2010. aasta pressiteade).
While total expenses decreased from EUR 2010 million in 2008 to EUR 1827 million in 2009, impairments increased from EUR 331 million in 2008 to EUR 412 million in 2009.
Kui kogukulud vähenesid 2010 miljonilt eurolt 2008. aastal 1827 miljonile eurole 2009. aastal, siis laenude väärtuse langus suurenes 331 miljonilt eurolt 2008. aastal 412 miljoni euroni 2009. aastal.
Other elements influencing the results were the profit on the sale of Intertrust (EUR 81 million), provisions related to the bankruptcy of the Dutch bank DSB (EUR 15 million) and separation and integration costs (EUR 66 million).
Muudeks majandustulemusi mõjutavateks elementideks olid kasum divisjoni Intertrust müügist (81 miljonit eurot), Madalmaade panga DSB pankrotiga seotud provisjonid (15 miljonit eurot) ning eraldumis- ja integratsioonikulud (66 miljonit eurot).
In a letter dated 17 December 2009 and registered on 5 January 2010, the DNB wrote to the Commission that it had informed FBN on 3 September 2009 on the results of its ‘Supervisory Review and Evaluation Process 2009’.
DNB kirjutas komisjonile 17. detsembri 2009. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2010, et ta oli teavitanud ettevõtjat FBN 3. septembril 2009 oma 2009. aastat hõlmavast järelevalve- ja hindamisprotsessi käsitlevast aruandest.
Van Lanschot’s net profit figures were EUR 215,4 million, EUR 30,1 million and EUR 14,8 million in respectively 2007, 2008 and 2009.
Van Lanschoti puhaskasum oli aastatel 2007, 2008 ja 2009 vastavalt 215,4 miljonit eurot, 30,1 miljonit eurot ja 14,8 miljonit eurot.
In the first half of 2010, the company reported a net profit of EUR 20,3 million.
aasta esimeses pooles oli ettevõtja deklareeritud puhaskasum 20,3 miljonit eurot.
The write-down of ABN AMRO N had to be taken from available reserves thus reducing Tier 1 capital.
Ettevõtja ABN AMRO N varade alla hindamine pidi toimuma olemasolevatest reservidest, mistõttu vähenes esimese taseme omakapital.
By taking a write-down and immediately selling the stake, FBN had no longer to apply the prudential filter to equity accounted stakes to its Tier 1 and Tier 2 capital.
Hinnates varad alla ja müües osaluse kohe, ei pidanud ettevõtja FBN enam kohaldama omakapitali hulka arvestatud osalusega seotud usaldatavusfiltrit esimese ja teise taseme omakapitali suhtes.
pre.
pre
When the financial supervisor learnt about this situation, he concluded that FBN had lost discretion over its coupon payments on the instrument and that therefore the instrument would no longer qualify as Tier 1.
Kui finantsjärelevalve asutus sai sellest olukorrast teada, siis jõudis ta järeldusele, et ettevõtja FBN oli kaotanud kaalutlusõiguse instrumendi eest tasutavate kupongimaksete üle ning et seetõttu ei kvalifitseeru instrument enam esimese taseme kapitaliks.
The financial supervisor argued that also another Tier 1 instrument of ABN AMRO Group – whose coupons after the merger were pushed by the FCC-instrument, so that de facto ABN AMRO Group had lost discretion also over the coupons of that instrument – would no longer qualify as Tier 1.Based on viability arguments stemming from the potential loss of Tier 1 capital and the specific separation context, the Commission can accept the FCC-instrument to be exempted from the hybrid call ban.
Finantsjärelevalve asutus väitis, et ka üks teine ettevõtja ABN AMRO Group – kelle kupongimaksed sõltusid pärast ühinemist FCC-instrumendist, nii et de facto ettevõtja ABN AMRP Group oli kaotanud kaalutlusõiguse ka sellelt instrumendilt tasutavate kupongimaksete üle – esimese taseme omakapitali instrument ei kvalifitseeru enam esimese taseme omakapitalina. Tuginedes elujõulisusega seotud argumentidele, mis tulenesid esimese taseme omakapitali potentsiaalsest kaotusest ja konkreetsest ühinemisega seotud kontekstist, võib komisjon nõustuda sellega, et FCC-instrument jäetakse hübriidinstrumentide ostuoptsiooni keelu alt välja.
In the Decision of 8 April 2009, the Commission had invited the Dutch financial supervisor (‘DNB’) to comment on the soundness of FBN and ABN AMRO N respectively.
Komisjon oli 8. aprilli 2009. aasta otsuses kutsunud Madalmaade finantsjärelevalve asutust (edaspidi „DNB”) esitama oma märkusi vastavalt ettevõtjate FBN ja ABN AMRO N usaldusväärsuse kohta.
The Commission received the requested information on FBN by letter of 18 June 2009 and an update on 5 January 2010.
Komisjon sai nõutud teabe ettevõtja FBN kohta 18. juuni 2009. aasta kirjaga ja ajakohastatud teabe 5. jaanuaril 2010.
On 14 January 2010, the Dutch State formally notified the new State aid measures of EUR 4,39 billion in addition to the measures already notified in July 2009.
Lisaks juba 2009. aasta juulis teavitatud meetmetele teavitas Madalmaade valitsus 14. jaanuaril 2010 ametlikult uutest riigiabi meetmetest summas 4,39 miljardit eurot.
The Commission registered the new measures under number N19/10.
Komisjon registreeris uued meetmed numbri N 19/10 all.
In that Decision, the Commission temporarily approved those measures as rescue aid measures until 31 July 2010.
Selles otsuses kiitis komisjon need meetmed päästmisabi meetmetena ajutiselt heaks kuni 31. juulini 2010.
The Dutch State sent the Commission a letter with a price leadership ban commitment applicable until the end of 2010.
Madalmaade valitsus saatis komisjonile kirja, mis käsitles kohustust järgida 2010. aasta lõpuni hinnaliidrina tegutsemise keeldu.
The Commission asked additional questions on 8 April 2010, which were answered on 7 May 2010.
Komisjon esitas 8. aprillil 2010 lisaküsimused, millele vastati 7. mail 2010.
The Dutch State also provided the Commission with extra information on cross liabilities resulting from the implementation of the Merger Remedy [10] on 26 May 2010.
Samuti esitas Madalmaade valitsus komisjonile 26. mail 2010 lisateavet vastastikuste kohustuste kohta, mis tulenevad ühinemise heastamisvahendi [10] rakendamisest.
A merger between FBN and ABN AMRO N is central to the business concept developed in the December 2009 Restructuring Plan.
Ettevõtjate FBN ja ABN AMRO N ühinemisel on 2009. aasta detsembri restruktureerimise kavas välja töötatud ärimudelis keskne osa.
ABN AMRO Group, the new bank emerging from the December 2009 Restructuring Plan, will focus on the mid-market segment in the Netherlands [44] and will be active in ‘Retail and Private Banking’ and ‘Commercial and Merchant Banking’.
aasta detsembri restruktureerimise kava tulemusel moodustatud uus pank ABN AMRO Group keskendub Madalmaades keskmisele turusegmendile [44] ning tegutseb jae- ja privaatpanganduse ning äri- ja ettevõtete panganduse valdkonnas.
The Dutch State sold credit protection via a CDS on a Dutch mortgage portfolio of ABN AMRO N, representing around [30 - 80] % of ABN AMRO N’s total home loan portfolio.
Madalmaade valitsus müüs ettevõtja ABN Amro N Madalmaade hüpoteeklaenude portfelli krediidiriski kaitse krediidiriski vahetustehingu kaudu, kusjuures see portfell moodustas umbes [30 – 80] % ettevõtja ABN AMRO N kogu siseriiklikust laenuportfellist.
That measure had the effect of reducing the risk weighted assets of ABN AMRO N.
Selle meetme tulemusel vähenesid ettevõtja ABN AMRO N riskiga kaalutud varad.
In that context, the Dutch State had to contribute EUR 2,2 billion to the ABN AMRO Z capital shortfall.
Seoses sellega pidi Madalmaade valitsus andma 2,2 miljardit eurot ettevõtja ABN AMRO Z kapitali puudujäägi katmiseks.
The aim of the CRI was to allow ABN AMRO N to make part of that EUR 2,2 billion contribution to ABN AMRO Z.
Kapitali toetusmeetme eesmärk oli võimaldada ettevõtjal ABN AMRO N anda oma osa sellest 2,2 miljardi euro suurusest toetusest ettevõtjale ABN AMRO Z.
The Dutch State assumed that FBN could repay the liquidity facility at a rate of EUR 4 to 5 billion a month and intended to end the liquidity facility by the end of 2009.
Madalmaade valitsus eeldas, et ettevõtja FBN võiks võimaldatud likviidsuse tagasi maksta tempos 4–5 miljardit eurot kuus ning kavatses lõpetada likviidsusvahendi kasutamise 2009. aasta lõpuks.
In reality, FBN repaid the liquidity facility faster than anticipated.
Tegelikult maksis FBN kasutatud raha tagasi oodatust kiiremini.
On 18 June 2009, the Dutch Ministry of Finance forwarded to the Commission the evaluation of FBN by DNB as requested in the Decision of 8 April 2009.
Madalmaade rahandusministeerium edastas 18. juunil 2009 komisjonile DNB koostatud hinnangu ettevõtja FBN kohta, nagu oli nõutud 8. aprilli 2009. aasta otsuses.
DNB also informed the Commission on […] ABN AMRO N by letter of 20 January 2010.
Samuti teavitas DNB komisjoni ettevõtja ABN AMRO N […] 20. jaanuari 2010. aasta kirjaga.
The Dutch State provided new information showing that ABN AMRO N had issued a covered bond of EUR 2 billion on 6 July 2009 and that FBN had issued EUR 15,5 billion of State-guaranteed debt instruments.
Madalmaade valitsus esitas uut teavet, millest selgus, et ettevõtja ABN AMRO N oli emiteerinud 6. juulil 2009 tagatud võlakirja 2 miljardi ulatuses ning et ettevõtja FBN oli emiteerinud 15,5 miljardi euro suurused riigigarantiiga võlainstrumendid.
According to the Dutch State, the complainant’s allegations were incorrect and premature.
Madalmaade valitsuse sõnul olid kaebuse esitaja väited väärad ja ennatlikud.
The DNB decided […] – that FBN had a Tier 1 capital shortage of 1,26 billion EUR as of 31 December 2008.
DNB otsustas […], et 31. detsembril 2008 oli ettevõtja FBN esimese taseme omakapitali puudujääk 1,26 miljardit eurot.
Simultaneously, the DNB also set FBN’s minimum Tier 1 ratio at […] %.
Samaaegselt tegi DNB ühtlasi kindlaks, et ettevõtja FBN minimaalne esimese taseme omakapitali määr peaks olema […] %.
See […] due diligence report: Volume 2 Fortis Bank Netherlands page 44 and volume 5 on Subject Matter Memos page 65 and following. Since FBN had booked ABN AMRO N under ‘equity accounted participations’ prudential filter rules required that FBN had to deduct the value of ABN AMRO N from its capital, 50 % from its Tier 2 capital (if sufficient Tier 2 capital was available) and 50 % (or more in case of insufficient Tier 2 capital) of its Tier 1 capital.
Vt […] koostatud hoolsuskohustuse aruanne: osa 2: Fortis Bank Netherlands, lk 44, ja osa 5: sisulised märgukirjad, lk 65 jj. Kuna ettevõtja FBN oli liigitanud ettevõtja ABN AMRO N omakapitali hulka arvestatava osalusena, nõuti usaldatavusfiltreid käsitlevates eeskirjades, et ettevõtja FBN lahutaks ettevõtja ABN AMRO N väärtuse enda omakapitalist, 50 % oma teise tasandi omakapitalist (kui oli olemas piisaval määral teise taseme kapitali) ja 50 % oma esimese taseme omakapitalist (või rohkem, kui teise taseme omakapitali ei olnud piisavalt).
On 17 December 2008, the Dutch State informed the Commission of its intention to acquire ABN AMRO N from FBN for EUR 6,5 billion.
Madalmaade valitsus teavitas 17. detsembril 2008 komisjoni oma kavatsusest omandada ettevõtja ABN AMRO N ettevõtjalt FBN 6,5 miljardi euro eest.
The acquisition took place on 24 December 2008.
Soetamine toimus 24. detsembril 2008.
On 17 July 2009, the Dutch State formally notified a plan with recapitalisation measures worth EUR 2,5 billion [8] consisting of a credit default swap (‘CDS’) with a capital relief effect of EUR 1,7 billion (‘the capital relief instrument’ or ‘CRI’) and a Mandatory Convertible Security (‘MCS’) of EUR 800 million.
Madalmaade valitsus teavitas 17. juulil 2009 ametlikult 2,5 miljardi euro suurusest rekapitaliseerimismeetmete kavast, [8] mis koosnes krediidiriski vahetustehingust koos 1,7 miljardi euro suuruse kapitalitoetusega (edaspidi „kapitali toetusmeede”) ja 800 miljonit eurot hõlmavast kohustuslikust vahetatavast väärtpaberist.
The measures were initially recorded under case number N429/09, but since the measures were implemented before the Commission had taken a decision on them, the case was moved from the register of notified aid to the non-notified aid register (under number NN 2/10).
Meetmed registreeriti esialgu numbri N 429/09 all, kuid kuna need rakendati enne, kui komisjon oli nende suhtes otsuse langetanud, viidi juhtum teavitatud abi registrist teavitamata abi registrisse (numbri NN 2/10 all).
During a meeting with the Commission on 9 November 2009, the Dutch State indicated that FBN and ABN AMRO N would need additional measures worth EUR 4,39 billion, thereby bringing the total amount of measures (including the measures notified on 17 July 2009) to EUR 6,89 billion.
Komisjoniga 9. novembril 2009 toimunud kohtumise jooksul ütles Madalmaade valitsus, et ettevõtjad FBN ja ABN AMRO N vajavad täiendavaid meetmeid 4,39 miljardi euro väärtuses; seega oli meetmete kogusumma 6,89 miljardit eurot (koos 17. juulil 2009 teavitatud meetmetega).
The measures were further detailed in an addendum of 10 November 2009 to the non-paper of 10 September 2009, and in an additional explanatory note of 13 November 2009.
Meetmete kohta esitati täiendavaid üksikasju 10. novembri 2009. aasta lisas 10. septembri 2009. aasta mitteametlikule dokumendile, ning 13. novembri 2009. aasta täiendavas selgitavas märkuses.
For the financial year 2009, ABN AMRO N reported a loss of EUR 117 million.
majandusaasta kohta andis ettevõtja ABN AMRO N teada 117 miljoni euro suurusest kahjumist.
The loss was due to higher loan impairments, pressure on interest margins, higher charges related to the Dutch deposit guarantee scheme and separation and integration costs [24].
See tulenes suuremast laenude väärtuse langusest, survest intressimarginaalile, Madalmaade hoiuste tagamise skeemiga seotud suurematest tasudest ning eraldamise ja integreerimisega seotud kuludest [24].
In the division ‘Commercial Banking’ (1), FBN had 23 business centres offering multiple products to companies with a turnover of up to EUR 250 million.
Divisjonis „Commercial Banking” (1) oli ettevõtjal FBN 23 kontorit, mis pakkusid erinevaid tooteid ettevõtjatele, kelle käive oli kuni 250 miljonit eurot.
Companies with a turnover of more than EUR 250 million as well as the public sector were serviced by another subdivision, ‘Corporate & Public Banking’ (2).
Ettevõtjaid, kelle käive oli üle 250 miljoni euro, ning samuti avalikku sektorit teenindas teine divisjon „Corporate & Public Banking” (2).
The group had a 2008 pro forma operating income of EUR 7,15 billion and pro forma total assets of EUR 360 billion.
aastal oli esialgsete andmete kohaselt grupi äritulu 7,15 miljardit eurot ja koguvarasid 360 miljardi euro eest.
According to the latest figures [36], ABN AMRO Group has total IFRS [37] equity of EUR 11,7 billion.
Viimaste andmete kohaselt [36] on ettevõtja ABN AMRO Group IFRSi [37] kohaselt esitatud omakapital 11,7 miljardit eurot.
On 4 March 2011, ABN AMRO Group published its results for the fiscal year 2010, showing a net loss of EUR 414 million.
märtsil 2011 avaldas ettevõtja ABN AMRO Group oma 2010. majandusaasta tulemused, näidates 414 miljoni euro suurust puhaskahjumit.
That liquidity facility allowed FBN to repay to Fortis Bank SA/NV short-term loans of EUR 34 billion.
See likviidsus võimaldas ettevõtjal FBN maksta ettevõtjale Fortis Bank SA/NV tagasi lühiajalise laenu summas 34 miljardit eurot.
The Dutch State also replaced Fortis Bank SA/NV as a lender of long-term loans to FBN for a nominal amount of EUR 16,1 billion in a so-called ‘novation’ (‘Measure Y2’) [49].
Samuti asus Madalmaade valitsus nn laenude uuendamise käigus ettevõtja Fortis Bank SA/NV asemele pikaajaliste laenude andjana ettevõtjale FBN nominaalsummas 16,1 miljardit eurot (edaspidi „meede Y2”) [49].
In January 2010, the Dutch State notified additional capital measures worth EUR 4,39 billion.
aasta jaanuaris teavitas Madalmaade valitsus täiendavatest kapitalimeetmetest 4,39 miljardi euro suuruses mahus.
The Dutch State subscribed to additional MCS-instruments of EUR 2,28 billion to cover additional separation costs (EUR 780 million, ‘Measure B3’), the capital shortfall resulting from the sale of New HBU (EUR 300 million, ‘Measure B4’) and integration costs (EUR 1,2 billion, ‘Measure B5’).
Madalmaade valitsus nõustus kasutama täiendavaid kohustuslikke vahetatavaid väärtpabereid 2,28 miljardi euro ulatuses, et katta täiendavaid eraldumisega seotud kulusid (780 miljonit eurot, edaspidi „meede B3”), üksuse New HBU müügist tulenevat kapitali puudujääki (300 miljonit eurot, edaspidi „meede B4”) ja integratsioonikulusid (1,2 miljardit eurot, edaspidi „meede B5”).
The Dutch State provided a further breakdown of the separation costs of EUR 480 million.
Madalmaade valitsus esitas 480 miljoni euro suuruste eraldumiskulude täiendava jaotuse.
They related to cross liabilities exposure (EUR [0 - 200] million), unwinding of risk allocation letters (EUR [0 - 200] million), repurchase of securitisation notes (EUR [0 - 200] million), the transfer from ABN AMRO R of trading-related market risk of ABN AMRO N customers (EUR [0 - 200] million), discontinuation of capital relief instruments (EUR [0 - 200] million) and sundry separation and unwinding costs (EUR [0 - 300] million).
Need olid seotud vastastikuste kohustustega ([0 – 200] miljonit eurot), riskide jaotamist käsitlevate ettepanekute realiseerimisega ([0 – 200] miljonit eurot), väärtpaberistamise võlakirjade tagasiostmisega ([0 – 200] miljonit eurot), ettevõtja ABN AMRO N klientide kauplemisega seotud tururiskide ülekandmisega ettevõtjast ABN AMRO R ([0 – 200] miljonit eurot), kapitali toetusmeetmete lõpetamisega ([0 – 200] miljonit eurot) ning mitmesuguste eraldumis- ja tegevuse lõpetamisega seotud kuludega ([0 – 300] miljonit eurot).
FBN was obliged to increase its Tier 1 capital after the DNB [62] had indicated that there was a Tier 1 capital shortage of approximately EUR 1,26 billion.
Ettevõtja FBN oli kohustatud suurendama oma esimese taseme omakapitali pärast seda, kui DNB [62] oli täheldanud, et esimese taseme omakapitali puudujääk oli umbes 1,26 miljardit eurot.
After the separation from its parent company Fortis SA/NV, FBN also had to spend EUR 90 million to cover costs related to the set up of a treasury desk, Basel-related models, licenses and consultancy services.
Pärast eraldumist oma emaettevõtjast Fortis SA/NV pidi ettevõtja FBN kulutama 90 miljonit eurot, et katta varahalduse osakonna loomisega, Baseli lepinguga seotud mudelite, litsentside ja konsultatsiooniteenustega seotud kulud.
In terms of distortion of competition, the Commission noted that the capital needs of FBN and ABN AMRO N stemmed to a certain extent from their separation of their former parent companies and from upfront integration costs, and not from excessive risk-taking or mismanagement within FBN and ABN AMRO N themselves.
Konkurentsimoonutuste osas märkis komisjon, et ettevõtjate FBN ja ABN AMRO N vajadus kapitali järele tulenes teataval määral nende eraldumisest endistest emaettevõtjatest ja alustamisega seotud integratsioonikuludest, mitte aga ülemäärase riski võtmisest või valest juhtimisest neis ettevõtetes endis.
Against that background, the Commission concluded that further divestments were unlikely to be necessary.
Seda silmas pidades järeldas komisjon, et täiendav investeeringutest väljumine ei olnud tõenäoliselt enam vajalik.
As to whether direct or indirect State aid had been provided to ABN AMRO N, the Dutch State denied that ABN AMRO N received funding from the Dutch State or FBN. The Dutch State explained that ABN AMRO N, with its large retail and private banking franchise, had sufficient funding of its own.
Ettevõtjale ABN AMRO N otsese või kaudse riigiabi andmise osas eitas Madalmaade valitsus seda, nagu oleks Madalmaade valitsus või ettevõtja FBN rahastanud ettevõtjat ABN AMRO N. Valitsus selgitas, et ettevõtjal ABN AMRO N oli oma arvukate jae- ja privaatpanganduse filiaalide tõttu endalgi piisavalt rahalisi vahendeid.
As a result of Measure Y2, the Dutch State owned debt issued by FBN and it then paid FBN for ABN AMRO N by waiving part of that debt with a nominal value of EUR 6,5 billion.
Meetme Y2 tulemusel omas Madalmaade valitsus ettevõtja FBN väljastatud laenu ning seejärel tasus valitsus ettevõtjale FBN ettevõtja ABN AMRO N eest, loobudes osaliselt selle laenu sissenõudmisest, mille nominaalväärtus oli 6,5 miljardit eurot.
Since debt issued by other banks traded at the time at a discount to par, the Commission can accept that the value of the debt instruments waived was below par value.
Kuna teiste pankade väljastatud laenudega kaubeldi tol hetkel madalamal tasemel võrreldes nimiväärtusega, võib komisjon nõustuda, et selle laenuinstrumendi väärtus, mille tagasimaksmise nõudmisest loobuti, oli alla nimiväärtuse.
Based on available market information, the Commission could accept a correction of [10 - 30] % or EUR [0,65 - 1,95] billion.
Olemasoleva turuteabe põhjal võiks komisjon nõustuda [10 – 30] % või [0,65 – 1,95] miljardi euro suuruse korrektsiooniga.
That would imply an actual transaction price of EUR [4,55 - 5,85] billion (EUR 6,5 billion minus EUR [0,65 - 1,95] billion), rather than EUR 6,5 billion [111].
See tähendaks, et tegelik tehinguhind oleks pigem [4,55 – 5,85] miljardit eurot (6,5 miljardit eurot miinus [0,65 – 1,95] miljardit eurot), mitte aga 6,5 miljardit eurot [111].
The full amount of EUR 1,08 billion (namely Measures B2 and B3 together) includes general separation costs of EUR 480 million, EUR 90 million of costs related to the set-up of a money market desk and a prudential buffer of EUR 500 million.
Kogusumma 1,08 miljardit eurot (nimelt meetmed B2 ja B3 koos) hõlmavad üldiseid eraldumiskulusid summas 480 miljonit eurot, kauplemisosakonna loomisega seotud kulusid summas 90 miljonit eurot ja usaldatavusmarginaali kindlusvaru summas 500 miljonit eurot.
It is important to distinguish between the prudential buffer of EUR 500 million and the other separation costs of EUR 580 million.
Oluline on eristada 500 miljoni euro suurust usaldatavusmarginaali kindlusvaru ja muid eraldumiskulusid summas 580 miljonit eurot.
Therefore, it should be concluded that Measures B4 and B5 do constitute State aid of respectively EUR 300 million and EUR 1,2 billion.
Seetõttu tuleb järeldada, et meetmed B4 ja B5 kujutavad endast riigiabi vastavalt summas 300 miljonit eurot ja 1,2 miljardit eurot.
They provide FBN and ABN AMRO N with a selective advantage by providing them capital.
Nendega antakse ettevõtjatele FBN ja ABN AMRO N valikuline eelis kapitali võimaldamise näol.
ABN AMRO Group (or FBN and ABN AMRO N before the merger) have benefitted from recapitalisation aid, which is situated in a range between EUR 4,2 billion and EUR 5,45 billion.
Ettevõtja ABN AMRO Group (või ettevõtjad FBN ja ABN AMRO N enne ühinemist) on saanud kasu rekapitaliseerimisabist, mis jääb vahemikku 4,2 miljardit eurot ja 5,45 miljardit eurot.
That amount translates into a range of 2,75 %-3,5 % when compared to ABN AMRO Group’s risk-weighted assets.
See summa tähendab 2,75–3,5 % ettevõtja ABN AMRO Group riskiga kaalutud varast.