natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Regulation shall enter into force on 5 March 2011.
Käesolev määrus jõustub 5. märtsil 2011.
Commission Regulation (EU) No 224/2011
Komisjoni määrus (EL) nr 224/2011,
on fixing the standard fee per farm return from the 2011 accounting year of the farm accountancy data network
põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kindlasummalise tasu kehtestamise kohta alates 2011. aruandeaastast
Having regard to Council Regulation (EC) No 1217/2009 of 30 November 2009 setting up a network for the collection of accountancy data on the incomes and business operation of agricultural holdings in the European Community [1],
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk [1],
Article 5(1) of Regulation (EEC) No 1915/83 provides that a standard fee shall be paid by the Commission to the Member States for each duly completed farm return and forwarded to it within the period prescribed in Article 3 of that Regulation.
Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalist tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.
Commission Regulation (EC) No 1264/2008 of 16 December 2008 fixing the standard fee per farm return from the 2009 accounting year of the farm accountancy data network [3] fixed the amount of the standard fee for the 2009 accounting year at EUR 155 per farm return.
Komisjoni 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1264/2008 (millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta alates 2009. aruandeaastast) [3] kehtestati 2009. aruandeaastal kindlasummaline tasu 155 eurot põllumajandusaruande kohta.
The standard fee provided for in Article 5(1) of Regulation (EEC) No 1915/83 shall be fixed at EUR 157.
Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikega 1 ettenähtud kindlasummalise tasu määraks kehtestatakse 157 eurot.
It shall apply from the 2011 accounting year.
Määrust kohaldatakse alates 2011. aruandeaastast.
OJ L 338, 17.12.2008, p. 31.
ELT L 338, 17.12.2008, lk 31.
Commission Regulation (EU) No 225/2011
Komisjoni määrus (EL) nr 225/2011,
amending Commission Regulation (EC) No 1277/2005 laying down implementing rules for Regulation (EC) No 273/2004 of the European Parliament and of the Council on drug precursors and for Council Regulation (EC) No 111/2005 laying down rules for the monitoring of trade between the Community and third countries in drug precursors
millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1277/2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 (narkootikumide lähteainete kohta) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad) rakenduseeskirjad
Having regard to Council Regulation (EC) No 111/2005 of 22 December 2004 laying down rules for the monitoring of trade between the Community and third countries in drug precursors [1], and in particular Article 11(1) and the third subparagraph of Article 12(1) thereof,
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad, [1] eriti selle artikli 11 lõiget 1 ja artikli 12 lõike 1 kolmandat lõiku,
Commission Regulation (EC) No 1277/2005 [2] determines whether specific monitoring measures upon export of drug precursors from the European Union are required.
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1277/2005 [2] on kindlaks määratud, kas Euroopa Liidust narkootikumide lähteainete eksportimisel tuleb kohaldada järelevalve erimeetmeid.
Annex IV to that Regulation lists for each of the scheduled substances of categories 2 and 3 of the Annex to Regulation (EC) No 111/2005, the countries for which a pre-export notification is required.
Kõnealuse määruse IV lisas on kõikide määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete juurde märgitud riigid, mille puhul tuleb esitada ekspordieelne teatis.
The lists involve third countries which have requested to receive pre-export notifications in accordance with Article 12(10) of the United Nations Convention against illicit traffic in narcotic drugs and psychotropic substances of 1988.
Nimekirjad hõlmavad kolmandaid riike, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi kooskõlas narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni artikli 12 lõikega 10.
Following the decision to include phenylacetic acid in Table I of the United Nations Convention, it is necessary to amend Annex IV to Regulation (EC) No 1277/2005 to ensure that pre-export notifications are sent for all exports of phenylacetic acid from the European Union.
Pärast fenüüläädikhappe ÜRO konventsiooni I nimekirja kandmise otsust tuleb muuta määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisa, et tagada ekspordieelsete teatiste saatmine kõikide ELi territooriumilt eksporditavate fenüüläädikhappe koguste kohta.
Annex IV to Regulation (EC) No 1277/2005 does not list all third countries which have requested to receive pre-export notifications for certain scheduled substances of categories 2 and 3 since the entry into force of Commission Regulation (EC) No 297/2009 [3].
Määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisas ei ole loetletud kõik kolmandad riigid, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi teatavate 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete kohta pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 297/2009 [3] jõustumist.
Afghanistan, Australia and Ghana have made such requests and should therefore be added.
Sellise palve on esitanud Afganistan, Austraalia ja Ghana ning seepärast tuleb kõnealused riigid kanda IV lisasse.
Regulation (EC) No 1277/2005 should be amended accordingly.
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1277/2005 vastavalt muuta.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 30(1) of Regulation (EC) No 111/2005,
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 111/2005 artikli 30 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
OJ L 95, 9.4.2009, p. 13.
ELT L 95, 9.4.2009, lk 13.
List of countries referred to in Article 20 for which a pre-export notification is required for exports of scheduled substances of category 2 of the Annex to Regulation (EC) No 111/2005
Artiklis 20 osutatud riikide nimekiri, mille puhul tuleb määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. kategooria all loetletud ainete eksportimisel esitada ekspordieelne teatis.
United States of America
Ameerika Ühendvabariik
This includes the salts of these substances whenever the existence of such salts is possible.’
Sealhulgas kõnealuste ainete soolad, kui soolade esinemine on võimalik.”
The United Nations Commission on Narcotic Drugs has, at its second meeting, on 8 March 2010, decided to include phenylacetic acid in Table I of the United Nations Convention against illicit traffic in narcotic drugs and psychotropic substances of 1988.
ÜRO narkootiliste ainete komisjon otsustas 8. märtsil 2010 toimunud 2. koosolekul kanda fenüüläädikhappe narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni I nimekirja.
Article 12(10) of that Convention sets out that each Party from whose territory a substance in Table I is to be exported shall ensure that, prior to such export, information on the export consignment is supplied by its competent authorities to the competent authorities of the importing country.
Kõnealuse konventsiooni artikli 12 punktis 10 on sätestatud, et iga riik, kelle territooriumilt hakatakse eksportima I nimekirja kantud ainet, peab tagama, et enne ekspordi algust edastavad tema pädevad asutused importiva riigi pädevatele asutustele andmed ekspordisaadetise kohta.
Commission Implementing Regulation (EU) No 226/2011
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 226/2011,
This Regulation shall enter into force on 8 March 2011.
Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2011.
Commission Implementing Regulation (EU) No 227/2011
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 227/2011,
These prices and duties have been last amended by Commission Regulation (EU) No 219/2011 [4].
Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 219/2011 [4].
OJ L 59, 4.3.2011, p. 23.
ELT L 59, 4.3.2011, lk 23.
Amended representative prices and additional import duties applicable to white sugar, raw sugar and products covered by CN code 17029095 from 8 March 2011
Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 17029095 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. märtsist 2011
Commission Regulation (EU) No 228/2011
Komisjoni määrus (EL) nr 228/2011,
amending Regulation (EC) No 1222/2009 of the European Parliament and of the Council with regard to the wet grip testing method for C1 tyres
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses C1 klassi rehvide märghaardumise katsemeetodiga
Having regard to Regulation (EC) No 1222/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the labelling of tyres with respect to fuel efficiency and other essential parameters [1], and in particular Article 11(c) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta, [1] eriti selle artikli 11 punkti c,
In accordance with Annex I, part B to Regulation (EC) No 1222/2009, the wet grip index of C1 tyres shall be determined as specified in UNECE Regulation No 117 and its subsequent amendments.
Määruse (EÜ) nr 1222/2009 I lisa B osa kohaselt määratakse C1 klassi rehvide märghaardumise indeks kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.
However, representatives of the industry have developed a revised wet grip testing method on the basis of Annex 5 to UNECE Regulation No 117 that significantly improves the accuracy of the testing results.
Tööstusharu esindajad on aga ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 lisa 5 alusel töötanud välja rehvide märghaardumise läbivaadatud katsemeetodi, mis võimaldab saada märkimisväärselt täpsemaid katsetulemusi.
Accuracy of testing results is a key factor for determining wet grip classes of tyres.
Katsetulemuste täpsus on kõige olulisem tegur rehvide märghaardumise klasside kindlaksmääramisel.
It ensures a fair comparison between tyres from different suppliers.
See võimaldab eri tarnijate rehve õiglaselt võrrelda.
In addition, accurate testing prevents that a tyre may be classified into more than one class and reduces the risks that different testing results will be obtained by market surveillance authorities in comparison to the testing results declared by the suppliers only because of the uncertainty of the testing method.
Täpsed katsed aitavad peale selle vältida olukorda, kus rehv liigitatakse rohkem kui ühte klassi, ja sellega vähendatakse ohtu, et turujärelevalve asutuste saadavad katsetulemused erinevad tarnijate esitatud katsetulemustest üksnes seepärast, et katsemeetod on ebamäärane.
Therefore, it is necessary to update the wet grip testing method in order to improve accuracy of the tyre testing results.
Et muuta rehvide katsetamise tulemused täpsemaks, on seepärast vaja märghaardumise katsemeetodit ajakohastada.
Regulation (EC) No 1222/2009 should therefore be amended accordingly.
Määrust (EÜ) nr 1222/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 13 of Regulation (EC) No 1222/2009,
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1222/2009 artikli 13 alusel asutatud komitee arvamusega,
Amendment to Regulation (EC) No 1222/2009
Määruse (EÜ) nr 1222/2009 muutmine
Regulation (EC) No 1222/2009 is amended as follows:
Määrust (EÜ) nr 1222/2009 muudetakse järgmiselt:
in Annex I, part B, the first sentence is replaced by the following:
I lisa B osa esimene lause asendatakse järgmisega:
the text set out in the Annex to this Regulation is added as Annex V.
käesoleva määruse lisa tekst lisatakse V lisana.
OJ L 342, 22.12.2009, p. 46.
EÜT L 342, 22.12.2009, lk 46.
Testing method for measuring the wet grip index (G) of C1 tyres
C1 klassi rehvide märghaardumise indeksi (G) mõõtmise katsemeetod
MANDATORY STANDARDS
KOHUSTUSLIKUD STANDARDID
The following documents listed apply.
Kohaldatakse järgmisi dokumente:
ASTM E 303-93 (Reapproved 2008), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester;
ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (standardne katsemeetod pinnakatte pinnahõõrdumise mõõtmiseks Briti pendliga);
ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests;
ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (standardkirjeldus külglibisemise testimiseks teekattel standardsete lamellrehvidega);
ASTM E 965-96 (Reapproved 2006), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique;
ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (standardne katsemeetod teekatte makrostruktuuri sügavuse mahtmõõtmiseks);
ASTM E 1136-93 (Reapproved 2003), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT14″);
ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT14″) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT14″) standardkirjeldus);
ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT16″).
ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT16″) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT16″) standardkirjeldus);
“test tyre(s)” means a candidate tyre, a reference tyre or a control tyre or tyre set that is used in a test run;
„katsesõit” koormatud rehviga sõidetakse üks kord üle teatava kattega katseraja; 2)
“candidate tyre(s) (T)” means a tyre or a tyre set that is tested for the purpose of calculating its wet grip index;
„katserehv(id)” kandidaatrehv, võrdlusrehv või kontrollrehv või katsesõiduks kasutatav rehvikomplekt;
“braking force of a tyre” means the longitudinal force, expressed in newton, resulting from braking torque application;
„kandidaatrehv(id) (T)”
“braking force coefficient of a tyre (BFC)” means the ratio of the braking force to the vertical load;
rehv või rehvikomplekt, mida katsetatakse selle märghaardumise indeksi arvutamiseks;
Track characteristics
rehv või rehvikomplekt, mis vastab standardi ASTM F 2493-08 nõuetele ja millele osutatakse selles kui standardsele 16-tollisele võrdlusrehvile (Standard Reference Test Tyre 16 inches; SRTT16″); 5)
The test track shall have the following characteristics:
„kontrollrehv(id) (C)” vahepealne rehv või rehvikomplekt, mida kasutatakse siis, kui kandidaatrehvi või võrdlusrehvi ei saa sama sõiduki peal vahetult võrrelda; 6) „rehvi pidurdusjõud” pidurdusmomendi rakendamisel tekkiv pikijõud väljendatuna njuutonites; 7) „rehvi pidurdusjõu koefitsient (BFC)” pidurdusjõu ja vertikaalkoormuse suhe; 8) „pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus” rehvi pidurdusjõu koefitsiendi maksimaalne väärtus pidurdusmomendi järkjärgulisel suurendamisel enne ratta blokeeringut; 9) „ratta blokeerumine” ratta seisund, mille puhul pöörlemiskiirus ümber ratta pöörlemistelje on null ja pidurdusmomendi rakendamisel ratas ei pöörle; 10) „vertikaalkoormus” rehvile risti teepinnaga avalduv koormus väljendatuna njuutonites; 11) „rehvi katsetamise sõiduk” eriotstarbeline sõiduk, millel on mõõtevahendid katserehvile pidurdamise ajal avalduva vertikaal- ja pikijõu mõõtmiseks. 3. ÜLDISED KATSETINGIMUSED
The surface shall have a dense asphalt surface with a uniform gradient of not more than 2 % and shall not deviate more than 6 mm when tested with a 3 m straight edge.
Katseraja omadused
The surface shall have a pavement of uniform age, composition, and wear.
Katserajal peavad olema järgmised omadused: 1) katserada peab olema tiheda asfaltkattega, mille ühtlane kalle ei tohi olla suurem kui 2 % ja kolmemeetrise latiga mõõtes võib kõrvalekalle olla maksimaalselt 6 mm;
The test surface shall be free of loose material and foreign deposits.
katte vanus, koostis ja kulumine peab olema ühesugune. Sellel ei tohi olla lahtisi materjaliosakesi ega võõrladestisi;
The maximum chipping size shall be 10 mm (tolerances permitted from 8 mm to 13 mm).
maksimaalne kildude suurus võib olla 10 mm (lubatud hälbe piirid 8 mm – 13 mm);
The texture depth as measured by a sand patch shall be 0,7 ± 0,3 mm. It shall be measured in accordance with ASTM E 965-96 (Reapproved 2006).
liivalaigu meetodil mõõdetud tekstuuri sügavus peab olema 0,7 ± 0,3 mm. Seda mõõdetakse kooskõlas standardiga ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal);
The wetted frictional properties of the surface shall be measured with either method (a) or (b) in section 3.2.
niisutatud katseraja pinnahõõrdumist mõõdetakse punkti 3.2 alapunkti a või b kohase meetodi alusel.
Methods to measure the wetted frictional properties of the surface
Pinna märghõõrdumise omaduste mõõtmise meetodid
British Pendulum Number (BPN) method
Briti pendlinumbri (BPN) katsemeetod
The British Pendulum Number method shall be as defined in ASTM E 303-93 (Reapproved in 2008).
Briti pendlinumbri katsemeetod peab vastama standardi ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal) määratlusele.
Pad rubber component formulation and physical properties shall be as specified in ASTM E 501-08.
Kummipadja koostis ja füüsikalised omadused on määratletud standardis ASTM E 501-08.
The averaged British Pendulum Number (BPN) shall be between 42 and 60 BPN after temperature correction as follows.
Keskmine Briti pendlinumber peab pärast järgmist temperatuurkorrektsiooni olema 42 ja 60 BPNi vahel.
BPN shall be corrected by the wetted road surface temperature.
BPNi tuleb korrigeerida vastavalt niisutatud katseraja pinna temperatuurile.
Unless temperature correction recommendations are indicated by the British pendulum manufacturer, the following formula is used:
Kui Briti pendli valmistaja ei ole andnud soovitusi temperatuurkorrektsiooniks, kasutatakse järgmist valemit:
BPN = BPN (measured value) + temperature correction
BPN = BPN (mõõdetud väärtus) + temperatuurkorrektsioon
temperature correction = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1
temperatuurkorrektsioon = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1
where t is the wetted road surface temperature in degrees Celsius.
kus „t” on katseraja niisutatud pinna temperatuur Celsiuse kraadides.
Effects of slider pad wear: The pad shall be removed for maximum wear when the wear on the striking edge of the slider reaches 3,2 mm in the plane of the slider or 1,6 mm vertical to it in accordance with section 5.2.2 and Figure 3 of ASTM E 303-93 (Reapproved 2008).
Liuguri padja kulumise mõju: padi eemaldatakse kulumise tõttu, kui liuguri kokkupuute serv on standardi ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal) punkti 5.2.2 ja joonise 3 kohaselt kulunud 3,2 millimeetrini liuguri sihis või 1,6 millimeetirini sellega vertikaalselt.
For the purpose of checking track surface BPN consistency for the measurement of wet grip on an instrumented passenger car: the BPN values of the test track should not vary over the entire stopping distance so as to decrease the dispersion of test results.
Selleks et kontrollida raja pinna BPNi ühtlust märghaardumise mõõtmisel mõõtevahenditega varustatud sõiduautoga, ei tohiks katsetulemuste täpsuse huvides katseraja BPNi väärtused kogu peatumisteekonna jooksul varieeruda.
The wetted frictional properties of the surface shall be measured five times at each point of the BPN measurement every 10 meters and the coefficient of variation of the averaged BPN shall not exceed 10 %.
Niisutatud katseraja pinnahõõrdumist mõõdetakse viis korda igas BPNi mõõtmispunktis 10-meetriste intervallidega ning BPNi keskmiste väärtuste variatsioonikordaja ei tohi olla suurem kui 10 %.
ASTM E 1136 Standard Reference Test Tyre (SRTT14″) method
ASTM E 1136 standardse võrdlusrehvi (SRTT14″) kasutamise meetod
By derogation with point (4) of section 2, this method uses the reference tyre that has the characteristics indicated in ASTM E 1136-93 (Reapproved 2003) and referred to as SRTT14″ [1].
Erandina punkti 2 alapunktist 4 kasutatakse kõnealuse meetodi puhul võrdlusrehvi, mille omadused vastavad standardis ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal) osutatud rehvi SRTT14″ omadustele [1].
The average peak braking force coefficient (μpeak,ave) of the SRTT14″ shall be 0,7 ± 0,1 at 65 km/h.
Rehvi SRTT14″ pidurdusjõu koefitsiendi keskmine tippväärtus (μpeak,ave) on 0,7 ± 0,1 kiirusel 65 km/h.
The average peak braking force coefficient (μpeak,ave) of the SRTT14″ shall be corrected by the wetted road surface temperature as follows:
Rehvi SRTT14″ pidurdusjõu koefitsiendi keskmist tippväärtust (μpeak,ave) korrigeeritakse niisutatud teepinna temperatuuriga järgmiselt:
peak braking force coefficient (μpeak,ave) = peak braking force coefficient (measured) + temperature correction
pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (μpeak,ave) = pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (mõõdetud) + temperatuurkorrektsioon
temperature correction = 0,0035 × (t – 20)
temperatuurkorrektsioon = 0,0035 × (t – 20)
The wind conditions shall not interfere with wetting of the surface (wind-shields are allowed).
Tuul ei tohi pinna niisutamist segada (tuulekaitsete kasutamine on lubatud).
Both the wetted surface temperature and the ambient temperature shall be between 2 °C and 20 °C for snow tyres and 5 °C and 35 °C for normal tyres.
Niisutatud pinna temperatuur ja ümbritsev temperatuur peavad mõlemad olema vahemikus 2 °C ja 20 °C talverehvide puhul ning vahemikus 5 °C ja 35 °C tavarehvide puhul.
The wetted surface temperature shall not vary during the test by more than 10 °C.
Niisutatud pinna temperatuur ei tohi katse jooksul muutuda rohkem kui 10 °C.
The ambient temperature must remain close to the wetted surface temperature; the difference between the ambient and the wetted surface temperatures must be less than 10 °C.
Ümbritsev temperatuur peab olema niisutatud pinna temperatuuri lähedane; ümbritsev temperatuur ja niisutatud pinna temperatuur ei tohi erineda rohkem kui 10 °C.
TESTING METHODS FOR MEASURING WET GRIP
MÄRGHAARDUMISE KATSEMEETODID
For the calculation of the wet grip index (G) of a candidate tyre, the wet grip braking performance of the candidate tyre is compared to the wet grip braking performance of the reference tyre on a vehicle travelling straight ahead on a wet, paved surface.
Kandidaatrehvi märghaardumise indeksi (G) arvutamiseks võrreldakse kandidaatrehvi märghaardumise näitajaid pidurdamisel võrdlusrehvi vastavate näitajatega, juhtides sõidukit mööda sirgjoont niisutatud kattega teel.
It is measured with one of the following methods:
Seda mõõdetakse ühe järgmise meetodi abil:
vehicle method consisting of testing a set of tyres mounted on an instrumented passenger car,
meetod, mille puhul katsetatakse mõõtevahenditega varustatud sõiduautole paigaldatud rehvikomplekti;
testing method using a trailer towed by a vehicle or a tyre test vehicle, equipped with the test tyre(s).
meetod, mille puhul kasutatakse haagist vedavat sõidukit või rehvide katsetamise sõidukit, millele on paigaldatud katserehv(id).
Testing method using an instrumented passenger car
Katsemeetod, mille puhul kasutatakse mõõtevahenditega varustatud sõiduautot