natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specifically, Hungary was recommended: (i) to limit the deterioration of the fiscal position in 2009 by ensuring a rigorous implementation of the adopted and announced corrective measures to respect the target of 3,9 % of GDP; (ii) starting from 2010, to implement rigorously the necessary consolidation measures to ensure a continued reduction of the structural deficit and a renewed decline of the headline deficit, with an increased reliance on structural measures, in order to guarantee a lasting improvement of public finances; (iii) to spell out and adopt in a timely manner the consolidation measures necessary to achieve the correction of the excessive deficit by 2011; (iv) to ensure a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over 2010 and 2011; and (v) to ensure that the government gross debt ratio was brought onto a firm downward trajectory.
Täpsemalt soovitati Ungaril i) piirata eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal, tagades võetud ja teatavaks tehtud parandusmeetmete range rakendamise, et saavutada eemärk 3,9 % SKPst; ii) alates 2010. aastast rangelt rakendada vajalikke eelarve tugevdamise meetmeid, et struktuurne puudujääk jätkuvalt väheneks ja valitsemissektori eelarve puudujääk hakkaks uuesti vähenema, toetudes suuremal määral struktuurimeetmetele, et tagada riigi rahanduse püsiv paranemine; iii) kindlaks määrata ja õigeaegselt vastu võtta konsolideerimismeetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks; iv) tagada eelarveseisundi parandamine 0,5 % SKPst 2010. ja 2011. aastal ning v) tagada valitsemissektori koguvõla suhte kindel vähenemine.
On 24 January 2012 the Council adopted Decision 2012/139/EU [7] in accordance with Article 126(8) TFEU establishing that Hungary had not taken effective action in response to the Council Recommendation of 7 July 2009.
jaanuaril 2012. aastal võttis nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 vastu otsuse 2012/139/EL, [7] millega tehti kindlaks, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele.
The Decision noted that while Hungary formally respected the 3 % of GDP reference value by 2011, this was not based on a structural and sustainable correction.
Otsuses märgiti, et kuigi Ungari ametlikult järgis kontrollväärtuse 3 % SKPst saavutamist 2011. aastaks, ei põhinenud see ülemäärase eelarvepuudujäägi struktuursel ja jätkusuutlikul kõrvaldamisel.
Finally, in 2013, the deficit (at 3,25 % of GDP) was expected to exceed the reference value in the TFEU once more even after taking into account additional measures announced since the Commission services’ 2011 autumn forecast.
Eeldatavasti ületab eelarvepuudujääk 2013. aastal (3,25 % SKPst) taas ELi toimimise lepingu kohase kontrollväärtuse, seda isegi pärast täiendavate meetmete arvesse võtmist, millest on teatatud pärast komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosi.
The higher deficit in 2013 would mainly be linked to the fact that temporary one-off revenues were being phased out as planned, while not all planned structural reforms had been sufficiently specified.
aasta suurem eelarvepuudujääk tuleneb peamiselt asjaolust, et ajutised ühekordsed tulud kaotatakse järk-järgult, nagu oli kavandatud, kuid mitte kõiki kavandatud struktuurireforme ei ole piisavalt täpsustatud.
The Council, on a proposal of the Commission, may thus suspend either the totality or part of the commitments from the Cohesion Fund with effect from 1 January 2013.
Nõukogu võib komisjoni ettepanekul seega kas täielikult või osaliselt peatada kulukohustuste täitmise Ühtekuuluvusfondi poolt alates 1. jaanuarist 2013.
The decision on the amount of commitments to be suspended should ensure that the suspension is both effective and proportionate, whilst taking into account the current overall economic situation in the European Union and the relative importance of the Cohesion Fund for the economy of the Member State concerned.
Otsus peatatavate Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste suuruse kohta peab tagama, et peatamine on ühtaegu nii tõhus kui ka proportsionaalne, võttes arvesse üldist majandusolukorda Euroopa Liidus ja Ühtekuuluvusfondi suhtelist tähtsust asjaomase liikmesriigi majandusele.
concerning compensation payments made by the Greek Agricultural Insurance Organisation (ELGA) in 2008 and 2009
hüvitusabi kohta, mida maksis Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA) aastatel 2008 ja 2009
Having invited interested parties to submit their comments, in accordance with the first subparagraph of Article 108(2) of the Treaty [1],
olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused aluslepingu [1] artikli 108 lõike 2 esimese lõigu alusel
Following press reports which came to the Commission’s attention that the Greek Agricultural Insurance Organisation (‘ELGA’) intended to make compensation payments of EUR 425 million after protests by a large number of Greek farmers in January 2009 about their revenue losses in 2008 due to damage caused by adverse weather conditions, a bilateral meeting with the Greek authorities was held on 4 February 2009.
Kui komisjon oli saanud ajakirjandusest teada, et Kreekas põllumajanduskindlustusega tegelev asutus (edaspidi „ELGA”) on otsustanud maksta hüvitisteks 425 miljoni euro suuruse summa pärast seda, kui suur hulk põllumajandustoodete tootjaid oli 2009. aasta jaanuaris Kreekas protestinud halbadest ilmastikuoludest tuleneva tulude kaotuse pärast 2008. aastal, toimus 4. veebruaril 2009 kahepoolne kohtumine Kreeka ametiasutustega.
Subsequently, the Permanent Representation of Greece to the European Union, by letter of 9 February 2009, supplied information regarding this measure.
Kohtumise tulemusena edastas Kreeka alaline esindus Euroopa Liidu juures 9. veebruari 2009. aasta kirjaga teavet kõnealuse meetme kohta.
The Commission asked for additional information by letter of 23 February 2009.
Komisjon küsis 23. veebruari 2009. aasta kirjaga lisateavet.
By letter of 20 March 2009, the Greek authorities replied to the Commission that ELGA had taken out a loan for the compensation payments of EUR 425 million in question, as well as another loan of EUR 444 million, mainly to make payments to compensate producers for damage, in 2008, to crop and animal production due to causes covered by ELGA.
Kreeka ametiasutused vastasid 20. märtsi 2009. aasta kirjas komisjonile, et ELGA on sõlminud laenulepingu 425 miljoni euro suuruse summa maksmiseks hüvitisteks ning veel ühe laenulepingu 444 miljoni euro kohta, millest suur osa oli mõeldud hüvitiste maksmiseks 2008. aastal taimekasvatustoodangule ja kariloomadele tekitatud kahju eest, mille korvab samuti ELGA.
At the request of the Greek authorities, a bilateral meeting with the Commission took place on 31 March 2011.
Kreeka ametiasutuste palvel toimus 31. märtsil 2011 kahepoolne kohtumine komisjoni talitustega.
Greek Law No 1790/1988 on the organisation and operation of the Greek Agricultural Insurance Organisation [5] (‘Law No 1790/1988’) created a public service body known as the Greek Agricultural Insurance Organisation (ELGA), a private legal person wholly owned by the State.
Kreeka seadusega nr 1790/1988, milles käsitletakse Kreeka põllumajanduskindlustuse organisatsiooni korraldust ja toimimist ning millega kehtestatakse muud normid [5] (edaspidi „seadus nr 1790/1988”), loodi avalikku huvi esindav asutus nimega Kreekas põllumajanduskindlustustega tegelev asutus (ELGA). ELGA on eraõiguslik juriidiline isik, mis kuulub täielikult riigile.
According to Article 12 of the above Law, ELGA is subject to supervision by the Minister of Agriculture.
Seda kontrollib eespool osutatud seaduse artikli 12 kohaselt põllumajandusminister.
ELGA administers its budget items in line with the decisions of its Administrative Board, the members of which are appointed by decision of the Minister of Agriculture.
ELGA haldab eelarvepunkte, mis on tema eelarvesse kantud tema nõukogu otsuste alusel, kusjuures selle nõukogu liikmed nimetab ametisse põllumajandusminister oma otsusega.
ELGA’s main task is that of insuring crop and animal production and assets of agricultural holdings against damage due to natural risks.
ELGA ülesanne on eelkõige põllumajandusettevõtjate taime- ja loomakasvatustoodangu ning taime- ja loomaressursside kindlustamine looduslikest ohtudest tingitud kahju vastu.
Pursuant to Article 3(a) [6] of Law No 1790/1988, insurance with ELGA is compulsory and covers natural risks, in particular floods, storms, ice and excessive frost, snow, hail, high temperatures and sunlight, excessive or unseasonal rainfall, drought, plant entomological and phytopathological diseases, epizootic diseases, fire caused by lightning, earthquakes, risks caused by the sea, damage to crops by wild animals and a series of cattle, sheep and goat diseases.
Seaduse 1790/1988 artikli 3a [6] kohaselt on ELGAs kindlustamise skeem kohustuslik ning hõlmab looduslikke ohte, konkreetselt üleujutust, tormi, külmumist ja liiga suurt külma, lund, rahet, kõrget temperatuuri ja päikesekiirgust, liiga suurt või hooajavälist vihma, põuda, taimekultuuride putukatest tingitud ja fütopatoloogilisi haigusi, episootilisi haigusi, pikset tulekahju põhjustajana, maavärinat, merega seotud ohtu, kahju, mida põhjustavad taimedele metsloomad, ning palju veiste, lammaste ja kitsede haigusi.
According to Article 5(a) [7] of Law No 1790/1988, farmers who are members of the insurance scheme described in recital 9 must pay a special insurance contribution to ELGA.
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a [7] kehtestati põllumajandustootjatele, kes on põhjenduses 9 kirjeldatud kindlustusskeemi kohaselt kindlustatud isikud, spetsiaalne kindlustusmakse.
This contribution is in essence a charge levied by the legislator on the buying and selling of Greek agricultural products, the revenue from which goes to fund ELGA, a body tasked with preventing damage and providing compensation for damage to farms caused by natural risks.
See makse kujutab endast seadusandja kehtestatud makset kodumaiste põllumajandustoodete müügilt ja ostult ning selle tulud lähevad ELGA-le, mille ülesanne on ennetada ja hüvitada kahju, mida põhjustavad põllumajandusettevõtetele looduslikud ohud.
Under Article 5(a) of Law No 1790/1988, the special insurance contribution is set at 3 % for products of plant origin and at 0.5 % for animal products [8].
Seaduse 1790/1988 artikliga 5a määrati spetsiaalseks kindlustusmakseks taimsete põllumajandustoodete puhul 3 % ja loomsete põllumajandustoodete puhul 0,5 % [8].
These contribution rates are set by the competent ministers on the basis of a proposal by ELGA to the Minister of Agriculture.
Need maksemäärad kehtestavad pädevad ministrid selle ettepaneku põhjal, mille ELGA esitab põllumajandusministrile.
ELGA’s income from the special insurance contribution, collected by the tax authorities, is included in the State budget as State revenue and is entered under a special heading.
ELGA tulud saadakse spetsiaalsest kindlustusmaksest ja neid kogub maksuamet, need kuuluvad riigi tuludena riigieelarvesse ning kantakse eraldi tulurubriiki.
This revenue is paid to ELGA from the budget of the Ministry of Agriculture, now renamed the Ministry of Rural Development and Food, by a transfer of funds in the same amount each year, following a proposal to that Ministry by ELGA.
Need eelarvetulud makstakse ELGA-le välja maaelu arengu ja toiduministeeriumiks ümber nimetatud põllumajandusministeeriumi eelarvele, kandes sellesse igal aastal võrdse assigneeringu ettepaneku põhjal, mille ELGA selle ministrile teeb.
ELGA has no other influence on the level of either the contribution or the compensation.
ELGA ei mõjuta makse või hüvitiste summat mingil muul viisil.
Natural and legal persons who own or operate agricultural, stock-breeding, poultry, fishing, aquaculture or other related undertakings are subject to insurance by ELGA.
ELGA kindlustab füüsilised ja juriidilised isikud, kes on põllumajandus-, loomakasvatus-, linnukasvatus-, mesindus-, kalandus-, vesiviljelus- või muude sarnaste ettevõtete omanikud või käitajad.
ELGA’s income mainly comes from the special insurance contribution.
ELGA eelarvetulud moodustuvad eelkõige tuludest, mis saadaks spetsiaalsest kindlustusmaksest.
In addition, ELGA is, according to Law No 3147/2003, able to make aid payments as part of planning programmes in case of extreme need to compensate for damage to crop and fixed assets due to natural disasters, extraordinary events or adverse climatic conditions.
Lisaks on ELGA pädevuses seaduse nr 3147/2003 alusel ka abi andmine äärmise vajaduse korral planeerimiskavade raames, mis on seotud selle kahju hüvitamisega, mida on looma- ja taimeressurssidele tekitanud loodusõnnetused, erakorralised sündmused või halvad ilmastikuolud.
This aid is financed by the State budget or by loans.
Abikavasid rahastatakse riigieelarvest või laenudega.
These programmes concern State aid approved by Commission decisions.
Asjaomased kavad hõlmavad riigiabikavasid, mis on komisjoni otsustega heaks kiidetud.
This damage concerns almond, cherry, apricot, some peach, plum, pear and apple trees, as well as asparagus, oriental tobacco, potatoes, cotton, olive groves and cereals.
Kahju on seotud mandli-, kirsi-, aprikoosi-, mõnda sorti virsiku-, ploomi-, pirni- ja õunapuude, spargli, orienttubaka, kartuli, puuvilla, oliivipuude ja teraviljade kasvatamisega.
According to information supplied by the Greek authorities, apart from loss of production, deterioration in the quality of some crops (cereals, cotton) had also been taken into account when determining the level of damage.
Kreeka ametiasutuste teabe kohaselt võeti kahjutaseme kindlakstegemisel peale toodangu vähenemise mõne kultuuri puhul (teraviljad, puuvill) arvesse ka toodangu kvaliteedi langust.
This loss or deterioration in quality resulted from a combination of meteorological phenomena and crop diseases due to the bad climatic conditions affecting these crops during the year in question.
Toodangu vähenemine või kvaliteedi langus oli tingitud nimetatud aastal põllukultuure rünnanud ilmastikunähtuste koostoimest taimehaigustega, mida põhjustasid halvad ilmastikuolud.
To pay the compensation in question, ELGA took out a bank loan of EUR 425 million to be paid back over 10 years (2010-2019).
Nende hüvitiste maksmiseks sõlmis ELGA ühe pangaga laenulepingu 425000000 euro kohta. Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2010–2019).
ELGA took out a bank loan of EUR 444 million on the basis of Article 13 of Law No 3074/2002 and Article 28(17) of Law No 3147/2003.
ELGA sõlmis Kreeka seaduse nr 3074/2002 artikli 13 ja Kreeka seaduse nr 3147/2003 artikli 28 lõike 17 alusel ühe pangaga laenulepingu 444000000 euro kohta.
The loan is to be paid back over 10 years (2009-2018).
Laen tagastatakse kümne aasta jooksul (ajavahemikul 2009–2018).
DOUBTS RAISED BY THE COMMISSION IN INITIATING THE INVESTIGATION PROCEDURE
KAHTLUSED, MIS KOMISJONIL UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE RAAMES TEKKISID
The existence of aid within the meaning of Article 107(1) TFEU
Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
Measures granted through State resources: The Commission took the view that this condition was met in this case, given that the relevant national legislation (see recital 11) clearly states that the services provided by ELGA are financed by State resources and that the former are attributable to the State.
Riigi ressurssidest antav abi. Komisjon leidis, et see tingimus on praegusel juhul täidetud, sest kõnesolevates riigisisestes õigusaktides (vt põhjendus 11) on selgelt sätestatud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja et need on riigiga seostatavad.
In the information provided prior to the initiation of the procedure the Greek authorities had indicated that they intended to raise the percentage of the special insurance contribution in order to increase ELGA’s income.
Enne menetluse algatamist edastatud lisateabe hulgas märkisid Kreeka ametiasutused, et nad kavatsevad tõsta spetsiaalse kindlustusmakse määra, et suurendada ELGA tulusid.
However, the information provided on the increase in ELGA’s income did not contain precise figures at this stage of the procedure to allow the conclusion that this increase would be sufficient to repay the loans in question and the granting of compensation to producers during the relevant years.
ELGA tulude suurendamist käsitlevas teabes ei olnud aga selles menetlusetapis esitatud täpset teavet, mis võimaldab järeldada, et niisugusest suurendamisest piisab kõnesolevate laenude tagastamiseks ja hüvitiste maksmiseks tootjatele vaadeldavatel aastatel.
Therefore it was not possible to rule out that these measures would also be financed through other State resources available to ELGA.
Ei saanud seega välistada, et kõnesolevaid meetmeid rahastatakse ka muudest riigi ressurssidest, mis on ELGA käsutuses.
Measures which affect trade and distort or threaten to distort competition: The payments made by ELGA in 2008 as part of the compulsory insurance scheme concerned numerous Greek animal products and products of plant origin, while those made in 2009 concerned several crops (see recital 13).
Meetmed, mis kahjustavad kaubavahetust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi. Hüvitised, mis ELGA maksis kohustusliku kindlustusskeemi raames välja 2008. aastal, on seotud mitme taimset ja loomset päritolu Kreeka põllumajandustootega ning need, mis ta maksis välja 2009. aastal, mitme põllukultuuriga (vt põhjendus 13).
At the beginning of the procedure, therefore, the Commission noted that the payments in question gave local farmers an advantage over those elsewhere in the Union who did not receive similar support.
Komisjon tuvastas seega menetluse algatamise etapis, et hüvitised annavad kohalikele tootjatele eelise võrreldes liidu tootjatega, kes sama toetust ei saa.
The agricultural sector is open to competition at Union level and is consequently sensitive to any measure favouring production in a particular Member State.
Põllumajandussektor on liidu tasandil avatud konkurentsile ja järelikult tundlik igale meetmele, mis võetakse ühe või teise liikmesriigi kasuks.
The payments in question therefore threaten to distort competition in the internal market and to affect trade between Member States.
Hüvitised võivad seega moonutada konkurentsi siseturul ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
Measures which favour certain undertakings or the production of certain goods: Regarding the issue of whether the payments made by ELGA in the context of the compulsory insurance scheme against natural risks provided selective advantage, the Commission considered that, a priori, the selective nature of the measure results from the fact that the payments by ELGA were limited to certain agricultural production.
Meetmed, mis soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Küsimuses, kas ELGA maksed kohustusliku looduslike ohtude vastu kindlustamise skeemi raames andsid valikulise eelise, leidis komisjon, et a priori tuleb meedet pidada valikuliseks seetõttu, et ELGA hüvitiste puhul piirduti kindlate põllumajandustoodetega.
The Commission took the view that it was arguable that the special characteristics of the agricultural sector and its particular dependence on certain climatic conditions, as well as its vulnerability to natural risks in Greece, makes it necessary to set up a State scheme which assures a minimum level of compensation based on the principle of solidarity.
Komisjon oli arvamusel, et võib väita, et põllumajandussektori iseärasuste ja asjaolu tõttu, et sektor sõltub erinevalt teistest sektoritest kindlatest ilmastikuoludest, samuti selle haavatavuse tõttu looduslike ohtude suhtes Kreekas, on vaja välja töötada riiklik skeem, mis tagab minimaalse hüvitamise taseme solidaarsuse põhimõttel.
In so far as the payments by ELGA as part of the compulsory insurance scheme are financed from the income from the special insurance contribution, the Commission took the view that these could be considered as not giving those benefiting from them an undue advantage.
Kuna hüvitisi, mida ELGA maksab kohustusliku kindlustusskeemi raames, rahastatakse spetsiaalsest kindlustusmaksest saadavatest tuludest, leidis komisjon, et neid võib käsitada nii, et need ei anna abisaajatele põhjendamatut eelist.
Nonetheless, this justification based on logic and the nature of the scheme could not cover additional financial interventions by the Greek State for the scheme in question (beyond financing through compulsory contributions).
Niisugune põhjendus, mis rajaneb skeemi loogikal ja laadil, ei saa selle skeemi puhul siiski hõlmata Kreeka riigi täiendavaid rahanduslikke sekkumisi (mis ületavad kohustuslikke makseid).
However, the Commission did not have sufficient evidence that this was the case when it initiated the investigation procedure.
Komisjoni käsutuses oli aga uurimismenetluse algatamise etapis piisav teave, mille alusel järeldada, et see on nii.
In particular, the Commission doubted whether the measures in question had been financed without additional State intervention.
Eelkõige oli komisjonil kahtlusi, kas meetmeid rahastatakse ikka ilma riigi täiendava sekkumiseta.
For these reasons the Commission concluded, when it opened the procedure, that it could not rule out that the payments by ELGA in 2008 and 2009 as part of the compulsory insurance scheme fall under Article 107(1) of the Treaty and constitute State aid.
Nendel põhjustel järeldas komisjon uurimismenetluse etapis, et ei saa välistada, et hüvitised, mida ELGA 2008. ja 2009. aastal kohustusliku kindlustusskeemi raames maksis, kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse ja kujutavad endast riigiabi.
Qualification of the measures as illegal aid
Meetmete kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks
The Commission considered that, since the aid was granted and paid without prior notification to the Commission, it is illegal aid within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999.
Komisjon leidis, et kuna abi anti ja maksti, ilma et sellest oleks eelnevalt teatatud, on tegemist ebaseadusliku abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.
Preliminary assessment of the compatibility of the aid
Esialgne hinnang abi siseturuga kokkusobivusele
On the basis of the information provided, the compensation for most of the crops concerned appeared to involve damage of a minimum threshold of 30 %, taking into consideration loss of production or deterioration in quality for certain products suffered during the year concerned due to a combination of more than one negative meteorological phenomenon and, for some crops, also due to plant diseases.
Edastatud teabe põhjal näis, et enamiku põllukultuuride puhul ette nähtud hüvitised olid mõeldud selleks, et hüvitada kahju, mis moodustab vähemalt 30 %, võttes arvesse tootmise vähenemist või kvaliteedi langust mõne toote puhul asjaomase aasta jooksul, mis on tingitud üle ühe ebasoodsa ilmastikunähtuse koostoimest ja mõne põllukultuuri puhul ka taimehaigustest.
The information transmitted by the Greek authorities did not supply any details about the method used to calculate this compensation.
Kreeka ametiasutuste edastatud teave ei sisalda andmeid kõnesolevate hüvitiste arvutamise meetodi kohta.
Therefore the Commission has doubts whether the aid could be said to be compatible with Chapter V.B of the guidelines.
Komisjonil oli seega kahtlusi, kas selle abi võib tunnistada kokkusobivaks suuniste peatükiga V.B.
The interested parties which made comments are the European Liaison Committee for the Agricultural and Agri-Food Trade (CELCAA), the European Association of Cereals, Rice, Feedstuffs, Oilseeds, Olive Oil, Oils and Fats and Agrosupply Trade (COCERAL), and a third interested party which asked for its identity to be treated confidentially.
Märkusi esitanud huvitatud isikud on Euroopa Põllumajandussaaduste ja Toiduainetega Kauplejate Komitee (edaspidi „kauplejate komitee”), Euroopa Teravilja-, Loomasööda-, Õlivilja-, Oliiviõli-, Oliivi-, Rasva- ja Toiduainetekaubanduse Komitee (edaspidi „kaubanduskomitee”) ning üks kolmas isik, kes palus, et tema nimi jäetaks saladusse.