natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Key criteria
Võtmekriteeriumid
Key criteria for assessing proposals for a public-private partnership are the following:
Avaliku ja erasektori partnerluste sõlmimise ettepanekute hindamisel tuleks lähtuda järgmistest võtmekriteeriumidest:
The total investment to be made by the private partner, taking into account the effort required by the public partner.
erasektori partneri tehtav koguinvesteering, võttes arvesse erasektori partneri jõupingutusi;
The time-scale of the digitisation project.
digiteerimisprojekti ajakava.
INDICATIVE TARGETS FOR MINIMUM CONTENT CONTRIBUTION TO EUROPEANA PER MEMBER STATE
EUROPEANA VEEBISAIDILE LISATAV MINIMAALNE INFOSISU: INDIKATIIVSED EESMÄRGID LIIKMESRIIKIDE KAUPA
Number of objects in Europeana per MS [1]
Europeana projektide arv liikmesriigi kohta [1]
Indicative Target 2015 [2]
Indikatiivne eesmärk 2015. aastaks [2]
The indicative targets per Member State are calculated on the basis of (a) the size of the population and (b) GDP, in line with the overall target of making 30 million digitised objects available through Europeana by 2015.
Indikatiivsed eesmärgid liikmesriigi kohta arvutatakse järgmiste näitajate alusel: 1) elanikkonna suurus ja b) SKP kooskõlas üldise eesmärgiga teha Euroopas 2015. aastaks Europeana veebisaidil kättesaadavaks 30 miljonit digiteeritud objekti.
For Member States which would already have reached or would be close to reaching the indicative target now, the calculation is based on the current number of objects they contribute to Europeana plus 30 %.
Selliste liikmesriikide puhul, kes on eesmärgid juba täitnud või täidavad need peagi, põhineb arvutus Europeana veebisaidile juba lisatud digiteeritud objektide arvul pluss 30 %.
All Member States are invited to look also at the qualitative aspects, taking into account the need to make all public domain masterpieces available through Europeana by 2015.
Kõiki liikmesriike kutsutakse üles analüüsima ka kvalitatiivseid aspekte, võttes arvesse vajadust teha kõik üldkasutatavad meistriteosed Europeana veebisaidil kättesaadavaks 2015. aastaks.
The European actions in this area, including the development of Europeana, Europe’s digital library archive and museum, were supported by the European Parliament and the Council, most recently in a Parliament resolution of 5 May 2010 and the Council Conclusions of 10 May 2010.
Euroopas selles valdkonnas võetud meetmeid (sh Euroopa digitaalne raamatukogu, arhiiv ja muuseum Europeana) on toetanud Euroopa Parlament ja nõukogu; hiljutised näited on Euroopa Parlamendi 5. mai 2010 aasta resolutsioon ja nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldused.
The Workplan for Culture 2011-14, established by the Council at its meeting of 18 and 19 November 2010, highlights the need for a coordinated effort in the area of digitisation.
2011.–2014. aasta kultuurialases tööplaanis, mille nõukogu kehtestas oma 18. ja 19. novembri 2010. aasta kohtumisel, on osutatud vajadusele võtta digiteerimisel kooskõlastatult meetmeid.
Europeana, Europe’s digital library, archive and museum, was launched on 20 November 2008.
Euroopa digitaalne raamatukogu, arhiiv ja muuseum Europeana avati 20. novembril 2008.
The further development of the Europeana platform will depend to a large extent on the way the Member States and their cultural institutions feed it with content, and make it visible to citizens.
Europeana platvormi arendamine sõltub suuresti sellest, mil määral liikmesriigid ja nende kultuuriasutused sinna materjale lisavad ja need elanikele nähtavaks teevad.
The overall target of 30 million objects by 2015 is in line with Europeana’s strategic plan, and a stepping stone for getting Europe’s entire cultural heritage digitised by 2025.
Üldeesmärk 30 miljonit objekti 2015. aastal on kooskõlas Europeana strateegilise kavaga ja see on nurgakivi Euroopa kogu kultuuripärandi digiteerimisele 2025. aastaks.
The availability of all public domain masterpieces (key cultural or historical works and objects, as determined and selected by the Member States) through Europeana will enrich the content of the site, in line with the expectations of the users.
Kõigi üldkasutatavate meistriteoste (olulise kultuurilise või ajaloolise tähtsusega teosed, mille liikmesriigid on välja valinud) kättesaadavus Europeana veebisaidil rikastab seda ja see vastab kasutajate ootustele.
October 2011.
[1] Oktoober 2011.
Further objects are contributed by a number of non-EU countries (in particular Norway and Switzerland), or come from EU-wide projects and are therefore not attributed to a particular Member State.
Täiendavaid objekte lisavad mitu ELi mittekuuluvat riiki (eelkõige Norra ja Šveits) või neid lisatakse kogu ELi hõlmavate projektide raames ning need ei ole seega ühegi konkreetse liikmesriigi all esitatud.
The accessibility of the digitised material for the general public, including through Europeana. Partnerships models where the end-user has free access to the digitised material should be encouraged over models where the end-user has to pay for accessing the material.
digiteeritud materjali kättesaadavus üldsusele, sh Europeana veebisaidi kaudu; partnerlusmudeleid, mis tagavad lõppkasutajale digiteeritud materjalile tasuta juurdepääsu, tuleks eelistada mudelitele, mille puhul peab lõppkasutaja materjalile juurdepääsu eest maksma;
Cross-border access. Partnership agreements must result in cross-border access for all.
piiriülene juurdepääs; partnerluslepingud peavad tagama piiriülese juurdepääsu kõigile;
The length of any period of preferential commercial use of the digitised material by the private partner. This period should be as short as possible.
erasektori partneri digiteeritud materjali ärilistel eesmärkidel kasutamise eesõiguse kestus; kõnealune ajavahemik peaks olema võimalikult lühike;
The envisaged digitisation quality, and the quality of the files that will be given to the cultural institutions. The private partner should provide cultural institutions with digitised files of the same quality as the ones it uses itself.
digiteerimise eeldatav kvaliteet ning kultuuriasutustele antavate failide kvaliteet; erasektori partner peaks edastama kultuuriasutusele digiteeritud failid, mis on samasuguse kvaliteediga kui need, mida ta ise kasutab;
The use that the cultural institutions can make of the digitised material in non-commercial contexts. This use should be as wide as possible, and not limited by technical or contractual restrictions.
digiteeritud materjali mitteärilise kasutamise võimalused kultuuriasutuste jaoks; selline kasutus peaks olema võimalikult laialdane ja seda ei tohiks piirata tehnilised või lepingulised tingimused;
on support for an EU-wide eCall service in electronic communication networks for the transmission of in-vehicle emergency calls based on 112 (‘eCalls’)
mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes
Council Decision 91/396/EEC of 29 July 1991 on the introduction of a single European emergency call number [1] required Member States to ensure that the number 112 was introduced in public telephone networks as the single European emergency call number.
Nõukogu 29. juuli 1991. aasta otsus 91/396/EMÜ Euroopa ühise hädaabinumbri kehtestamise kohta [1] kohustas liikmesriike tagama, et üldkasutatavates telefonivõrkudes võetakse Euroopa ühtse hädaabinumbrina kasutusele number 112.
Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive) [2] requires Member States to ensure that calls to the number 112 are appropriately answered and handled, and that all end-users are able to call 112 free of charge.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul („universaalteenuse direktiiv”) [2] kohustab liikmesriike tagama, et hädaabinumbrile 112 saabunud kõnedele vastatakse ja neid käideldakse nõuetekohaselt ning et kõigil lõppkasutajatel on võimalik helistada numbrile 112 tasuta.
Directive 2010/40/EU of the European Parliament and of the Council of 7 July 2010 on the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems in the field of road transport and for interfaces with other modes of transport [3] included harmonised provision for an interoperable EU-wide eCall service as a priority action.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega, [3] nägi ette ühe prioriteetse meetmena koostalitlusvõimelise eCall-teenuse ühtlustatud pakkumise kogu ELis.
The introduction of such a harmonised service in all vehicles in the European Union has the potential to significantly reduce the number of fatalities and the severity of injuries resulting from road accidents.
Sellise ühtlustatud teenuse kasutuselevõtuga kõigis Euroopa Liidu sõidukites oleks võimalik oluliselt vähendada liiklussurmade arvu ja liiklusõnnetustest põhjustatud vigastuste raskusastet.
It is important for all Member States to develop common technical solutions and practices for the provision of emergency call services.
On oluline, et kõik liikmesriigid töötaksid hädaabikõneteenuste pakkumiseks välja ühised tehnilised lahendused ja tavad.
The development of common technical solutions should be pursued through the European standardisation organisations, in order to facilitate the introduction of the eCall service, ensure the interoperability and continuity of the service EU-wide, and reduce the costs of implementation for the European Union.
Ühiste tehniliste lahenduste väljatöötamine peaks toimuma Euroopa standardiorganisatsioonide kaudu, et hõlbustada eCall-teenuse kasutuselevõttu, tagada selle koostalitlusvõime ja pidevus kogu ELis ning vähendada Euroopa Liidu jaoks rakenduskulusid.
With the high volume of cross-border traffic in Europe, there is a growing need for a common data transfer protocol for passing such information to public safety answering points and emergency services in order to avoid the risk of confusion or wrong interpretation of the data passed.
Piiriülese liikluse kasvuga Euroopas suureneb üha enam ka vajadus ühise andmevahetusprotokolli järele, mis aitaks sellist teavet edastada häirekeskustesse ja hädaabiteenistustele, et vältida sedasi edastatud teabe segiajamise või väärtõlgendamise ohtu.
The effective implementation of a harmonised EU-wide interoperable eCall service requires that the voice/audio call, along with the minimum set of data generated by the in-vehicle system on the incident, is transmitted automatically to any appropriate public safety answering point that can receive and use the location data provided.
ELi-ülese koostalitlusvõimelise eCall-teenuse tõhusaks rakendamiseks on vaja, et häälkõned edastatakse koos sõidukisisese süsteemi poolt õnnetuse kohta kogutud miinimumteabega automaatselt mis tahes häirekeskusesse, mis saab sel viisil edastatud asukohaandmeid vastu võtta ja kasutada.
The arrangements for forwarding information by mobile network operators to public safety answering points should be established in a transparent and non-discriminatory way, including, where appropriate, any cost aspects.
Kokkulepped mobiilsideoperaatoritega teabe edastamiseks häirekeskustesse tuleks sõlmida läbipaistvalt ja võrdse kohtlemise põhimõttel, pidades vajaduse korral silmas mis tahes kuluaspekte.
A harmonised solution across Europe may also ensure interoperability for advanced eCall applications, such as the provision of additional information, e.g. on crash-sensor indicators, on the type of dangerous goods carried or on the number of occupants of the vehicle.
Kogu ELi hõlmav ühtlustatud lahendus võib samuti tagada edasiarendatud eCall-rakenduste (nt lisateabe edastamine mh avariiandurite näitude, sõidukis olnud ohtlike kaupade liigi või sõidukis viibinud isikute arvu kohta) koostalitusvõime.
Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data [4] and Directive 2002/58/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 2002 concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector (Directive on privacy and electronic communications) [5] generally require that the privacy and data protection rights of individuals should be fully respected and adequate technical and organisational security measures should be implemented for that purpose.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta [4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris („eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv”), [5] sätestavad üldise kohustusena, et isikute eraelu puutumatust ja andmekaitseõigusi tuleb täielikult austada ning et selleks tuleb rakendada küllaldased tehnilised ja korralduslikud meetmed.
However, it allows the use of location data by emergency services without the consent of the user concerned.
Sellele vaatamata lubab direktiiv hädaabiteenistustel kasutada asukohaandmeid ilma asjaomase isiku nõusolekuta.
In particular, Member States should ensure that there are transparent procedures governing the way in which a provider of a public telecommunications network and/or service may override the absence of consent by a user to the processing of location data, on a per-line basis for organisations that deal with emergency calls and are recognised as such by a Member State.
Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama, et on olemas läbipaistvad menetlused, mis reguleerivad seda, kuidas üldkasutatava sidevõrgu pakkuja ja/või üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja võib kasutaja nõusoleku puudumisest hoolimata asukohaandmeid liinipõhiselt töödelda selliste organisatsioonide puhul, kes tegelevad hädaabikõnedega ja kelle asjaomast tegevust liikmesriik tunnustab.
The eCall service has been designed to follow the recommendations made by the Article 29 Data Protection Working Party and contained in the working document on data protection and privacy implications of the eCall initiative, adopted on 26 September 2006, namely that vehicles equipped with eCall devices should not be traceable in their normal operational status and that the minimum set of data sent by the eCall device should include the minimum information required for the appropriate handling of emergency calls.
eCall-teenuse väljatöötamisel on järgitud artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma soovitusi, mis on esitatud 26. septembril 2006 vastu võetud töödokumendis eCall-algatusega kaasnevate andmekaitset ja isikute eraelu puutumatust puudutavate aspektide kohta ning mille kohaselt eCall-seadmetega varustatud sõidukid ei tohiks tavapärases olukorras olla jälgitavad ja eCall-seadme edastatav miinimumteave peaks sisaldama vähimat teavet, mida on vaja hädaabikõnede nõuetekohaseks käitlemiseks.
This Recommendation will allow Member States to design the eCall response organisation in a way that best suits their emergency response infrastructure.
Käesolev soovitus võimaldab liikmesriikidel kavandada eCall-kõnedele reageerimise korraldust viisil, mis sobib kõige paremini nende hädaabiinfrastruktuuriga.
Actions under the European Union’s action programme in the field of civil protection should aim to integrate civil protection objectives within other Union policies and actions as well as ensure the consistency of the programme with other Union actions.
Euroopa Liidu kodanikukaitse meetmeprogrammi raames võetavad meetmed peaksid olema suunatud kodanikukaitse eesmärkide lõimimisele liidu teiste poliitikavaldkondade ja meetmetega ning programmi sidususe tagamisele liidu muude meetmetega.
This entitles the Commission to implement actions to increase the preparedness of organisations involved in civil protection in the Member States, by enhancing their ability to respond to emergencies and by improving the techniques and methods of response and immediate aftercare.
See annab komisjonile õiguse rakendada meetmeid, mis suurendavad liikmesriikides kodanikukaitsega tegelevate organisatsioonide valmidust, suurendades nende suutlikkust reageerida hädaolukordadele ja parandades nende reageerimise ning esmaabi andmise viise ja meetodeid.
This may include the handling and use of eCall information by public safety answering points and emergency services.
Sellega seoses võivad häirekeskused ja hädaabiteenistused käidelda ja kasutada eCall-teenuse vahendusel edastatud teavet.
For the successful implementation of an eCall service throughout the Union, implementation issues must be addressed and timescales for the introduction of new systems coordinated.
Et eCall-teenuse rakendamine kulgeks kogu liidus edukalt, tuleb lahendada rakendamisega seotud probleemid ja kooskõlastada uute süsteemide kasutuselevõtu ajakavad.
The European eCall Implementation Platform, established by the Commission in February 2009 as a partnership between the public and private sectors, has allowed all stakeholders to discuss and agree on the principles for harmonised and timely implementation.
aasta veebruaris komisjoni poolt avaliku ja erasektori partnerlusena loodud Euroopa eCall-süsteemi rakendamise platvorm on võimaldanud kõigil sidusrühmadel arutada ühtlase ja sujuva rakendamise põhimõtteid ning neis kokku leppida.
To achieve the objectives of this Recommendation, a continued dialogue between mobile network operators and service providers and public authorities, including emergency services, is essential.
Käesoleva soovituse eesmärkide saavutamiseks on oluline, et mobiilsideoperaatorid ja ametiasutused, k.a hädaabiteenistused, jätkaksid dialoogi.
Given the continuous evolution of concepts and technologies, Member States are encouraged to foster and support the development of services for emergency assistance, for instance to tourists and travellers and to transporters of dangerous goods by road, and to support the development and implementation of common interface specifications in ensuring Europe-wide interoperability of such services,
Arvestades, et ideed ja tehnika arenevad pidevalt edasi, julgustatakse liikmesriike edendama ja toetama hädaabiteenuste edasiarendamist, näiteks turistide ja reisijate jaoks ning ohtlike kaupade vedajate jaoks maanteetranspordis, ning toetama ühiste liideste spetsifikatsioonide väljatöötamist ja rakendamist, mis tagaks selliste teenuste koostalitlusvõime kogu Euroopas,
Member States should apply the following harmonised conditions and principles to the making of emergency calls manually or automatically by an in-vehicle telematics terminal to public safety answering points via the single European emergency call number 112.
Liikmesriigid peaksid käsitsi või sõidukisisese telemaatikaterminali poolt automaatselt valitud Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 abil häirekeskustesse tehtud hädaabikõnede suhtes kohaldama järgmisi ühtlustatud tingimusi ja põhimõtteid.
‘emergency service’ means a service, recognised as such by the Member State, that provides immediate and rapid assistance in situations where there is a direct risk to life or limb, to individual or public health or safety, to private or public property, or to the environment, but not necessarily limited to these situations;
„hädaabiteenistus” teenistus, mida liikmesriik sellisena tunnustab ning mis annab kohest ja kiiret abi olukordades, kus on vahetu oht inimeste elule või tervisele, rahvatervisele või avalikule ohutusele, era- või riigivarale või keskkonnale, kuid mitte tingimata ainult neis olukordades; b)
‘public safety answering point’ (PSAP) means the physical location where emergency calls are first received under the responsibility of a public authority or a private organisation recognised by the national government, whereby the ‘most appropriate PSAP’ is the one defined beforehand by authorities to cover emergency calls from a certain area or for emergency calls of a certain type (e.g. eCalls);
„häirekeskus” füüsiline koht, kus ametiasutuse vastutusel või riigi valitsuse poolt tunnustatud eraorganisatsiooni vastutusel hädaabikõnedele esimesena vastatakse, kusjuures kõige sobivam häirekeskus on see, mis on riigiasutuste poolt eelnevalt määratud vastama teatavast piirkonnast tulevatele või teatud liiki hädaabikõnedele (nt automaatsetele hädaabikõnedele); c) „eCall-kõne”
‘eCall’ means an in-vehicle emergency call to 112, made either automatically via activation of in-vehicle sensors or manually, which carries, by means of mobile wireless communications networks, a standardised minimum set of data and establishes an audio channel between the occupants of the vehicle and the most appropriate public safety answering point;
sõidukisisene hädaabikõne numbrile 112, mis valitakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite aktiveerumise korral või käsitsi ja mis edastab mobiilsidevõrkude kaudu standarditud miinimumteabe ja loob audiokanali sõidukis viibivate isikute ning kõige sobivama häirekeskuse vahel; d) „hädaabiteenistuse tüübinumber”
‘emergency service category value’ is the 8-bit value used for mobile-originated emergency calls to indicate the particular type of emergency call (1-Police, 2-Ambulance, 3-Fire Brigade, 4-Marine Guard, 5-Mountain Rescue, 6-Manually Initiated eCall, 7-Automatically Initiated eCall, 8-spare), as indicated in Table 10.5.135d of ETSI TS 124.008;
8-bitiline number, mis tähistab mobiiltelefonilt valitud hädaabikõnede puhul kõne tüüpi (1 – politsei, 2 – kiirabi, 3 – tuletõrje, 4 – rannavalve, 5 – mäepääste, 6 – käsitsi valitud eCall-kõne, 7 – automaatselt valitud eCall-kõne, 8 – vaba), nagu esitatud standardi ETSI TS 124.008 tabelis 10.5.135d; e) „eCall-kõne indikaator” või „eCall-kõne lipp”
‘eCall discriminator’ or ‘eCall flag’ means the ‘emergency service category value’ allocated to eCalls according to ETSI TS 124.008 (i.e. ‘6-Manually Initiated eCall’ and ‘7-Automatically Initiated eCall’), allowing differentiation between 112 calls from mobile terminals and 112 eCalls from in-vehicle terminals and also between manually and automatically triggered eCalls;
„hädaabiteenistuse tüübinumber”, mis omistatakse automaatsetele eCall-kõnedele vastavalt standardile ETSI TS 124.008 (s.o „6 – käsitsi valitud eCall-kõne” ja „7 – automaatselt valitud eCall-kõne”) ja mis võimaldab eristada mobiiltelefonidelt ja sõidukisiseste terminalide kaudu valitud eCall-kõnesid ning samuti automaatselt ja käsitsi valitud eCall-kõnesid; f) „miinimumteave”
‘minimum set of data’ means the information which must be sent to the PSAP according to the standard EN 15722; and
teave, mis tuleb vastavalt standardile EN 15722 edastada häirekeskusele, ning g)
‘mobile telecommunication network operator’ or ‘mobile network operator’ means a provider of a public mobile wireless communications network.
„mobiilsideoperaator” üldkasutatava mobiilsidevõrgu pakkuja.
Member States should draw up detailed rules for public mobile network operators operating in their countries on handling eCalls.
Liikmesriigid peaksid koostama oma territooriumil tegutsevate mobiilsideoperaatorite jaoks üksikasjalikud eeskirjad eCall-kõnede käitlemise kohta.
The rules should fully comply with the data protection provisions enshrined in Directives 95/46/EC and 2002/58/EC.
Need eeskirjad peaksid olema täielikult kooskõlas direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ andmekaitsesätetega.
Further, they should indicate the most appropriate public safety answering point to route eCalls.
Lisaks peaksid liikmesriigid eCall-kõnede edasisuunamiseks kindlaks määrama kõige sobivama häirekeskuse.
Member States should ensure that mobile network operators implement the mechanism to handle the ‘eCall discriminator’ in their networks.
Liikmesriigid peaksid tagama, et mobiilsideoperaatorid rakendavad oma võrgus mehhanismi, mis on võimeline käitlema eCall-kõne indikaatorit.
This should be implemented by 31 December 2014.
See tuleks rakendada 31. detsembriks 2014.