natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is some positive risk, notably stemming from the continuation of better-than-expected revenue inflows into 2012 and 2013.
On ka võimalus, et tulud laekuvad jätkuvalt oodatust paremini ka 2012. ja 2013. aastal.
However, negative risks are expected to be higher than the offsetting positive risks.
Siiski eeldatakse, et negatiivsete riskide mõju on suurem.
according to the 2011 autumn forecast, gross public debt, given both the forecast deficit numbers and the exchange rate assumptions, is expected to increase again to nearly 77 % of GDP by 2013, following a temporary drop in 2011 due to the takeover of the private pension assets.
aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori koguvõlg suurenema 2013. aastaks taas peaaegu 77 protsendini SKPst, võttes arvesse nii eelarvepuudujäägi prognoositud näitajaid kui ka prognoose vahetuskursi kohta, kusjuures eelarvepuudujääk 2011. aastal ajutiselt vähenes tulenevalt pensionivarade ülevõtmisest erapensioniskeemidest.
If the medium-term budgetary projections were updated only on the basis of new measures adopted after the cut-off date of the forecast, the projected 2012 debt ratio would be largely unchanged and improve only slightly in 2013.
Kui keskmise tähtajaga eelarveprognoose ajakohastada ainult pärast prognoosi koostamise lõppkuupäeva vastu võetud uute meetmete põhjal, siis 2012. aasta prognoositud võlasuhe jääks peamiselt samaks ning paraneks ainult veidi 2013. aastal.
However, further possible revisions in the budgetary projections, taking into account most notably the increased yields, the end-2011 HUF/EUR exchange rate of 311 (which is around 12 % weaker than the technical assumption used in the 2011 autumn forecast), as well as the weaker macroeconomic environment, would lead to a debt ratio of around 80 % in 2011, after which it would stabilise at around 78,5 % in both 2012 and 2013, whereas the Council recommended that the gross debt ratio should be brought onto a firm downward trajectory.
Eelarveprognoosi täiendava võimaliku läbivaatamise tagajärjel, võttes arvesse eelkõige kõrgemaid intresse, ungari forinti ja euro vahetuskurssi, mis 2011. aasta lõpul oli 311 (see on ligikaudu 12 % nõrgem kui 2011. aasta sügisprognoosis kasutatud tehniline eeldus) ning nõrgemat makromajanduslikku keskkonda, oleks võla suhe 2011. aastal siiski ligikaudu 80 %, pärast mida see stabiliseeruks nii 2012. kui ka 2013. aastal tasemel ligikaudu 78,5 %, kusjuures nõukogu soovitas, et valitsemissektori võla suhet tuleks kindlal viisil vähendada.
The overall conclusion is while Hungary formally respects the 3 % of GDP reference value by 2011 this is not based on a structural and sustainable correction.
Üldine järeldus on, et kuigi Ungari ametlikult järgib kontrollväärtuse 3 % SKPst saavutamist 2011. aastaks, ei põhine see ülemäärase eelarvepuudujäägi struktuursel ja jätkusuutlikul kõrvaldamisel.
The budget surplus in 2011 hinges upon substantial one-off revenues of over 10 % of GDP and is accompanied by a cumulative structural deterioration in 2010 and 2011 of 2,75 % of GDP compared to a recommended cumulative fiscal improvement of 0,5 % of GDP.
Eelarve ülejääk 2011. aastal tuleneb märkimisväärsetest ühekordsetest tuludest mahus rohkem kui 10 % SKPst, millega kaasneb struktuurse eelarveseisundi halvenemine 2010. ja 2011. aastal kokku 2,75 % SKPst, võrreldes soovitatud eelarveseisundi parandamisega kokku 0,5 % SKPst.
Moreover, the authorities are implementing substantial structural measures in 2012 reducing the structural deficit to 2,6 % of GDP; the 3 % of GDP reference value is again only respected thanks to one-off measures of close to 1 % of GDP.
Kuigi ametiasutused rakendavad 2012. aastal märkimisväärseid struktuurseid meetmeid, vähendades struktuurset puudujääki 2,6 protsendini SKPst, järgitakse kontrollväärtust 3 % SKPst taas vaid tänu ühekordsetele meetmetele mahus peaaegu 1 % SKPst.
Overall, this supports the conclusion that the response by the Hungarian authorities to the Council recommendation of 7 July 2009 adopted in accordance with Article 104(7) TEC has been insufficient,
Kokkuvõttes toetab see järeldust, et Ungari ametiasutuste reageering nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ei ole olnud piisav,
Hungary has not taken effective action in response to the Council recommendation of 7 July 2009 in accordance with Article 104(7) TEC within the period laid down in that recommendation.
Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele selles kindlaks määratud ajavahemiku jooksul.
All EDP-related documents for Hungary can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm
Kõik Ungari ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.
OJ L 110, 30.4.2005, p. 42.
ELT L 110, 30.4.2005, lk 42.
OJ L 314, 30.11.2005, p. 18.
ELT L 314, 30.11.2005, lk 18.
On 5 July 2004 the Council, upon a recommendation from the Commission, recommended in accordance with Article 104(7) TEC that the Hungarian authorities take action in a medium-term framework in order to bring the deficit below 3 % of GDP by 2008.
Komisjoni soovitusel esitas nõukogu 5. juulil 2004 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt soovituse, milles paluti Ungari ametiasutustel võtta keskmise tähtajaga meetmeid, et vähendada eelarvepuudujääki 2008. aastaks alla 3 % SKPst.
By Decision 2005/348/EC [4] taken on 18 January 2005 the Council, in accordance with Article 104(8) TEC, established that Hungary had not taken effective action in response to the Council recommendation.
Nõukogu tegi 18. jaanuaril 2005 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt otsusega 2005/348/EÜ [4] kindlaks, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu soovitusele.
Accordingly, on 10 October 2006, upon a recommendation from the Commission, the Council adopted a third recommendation in accordance with Article 104(7) TEC to Hungary, postponing the deadline for the correction of the excessive deficit until 2009.
Seepärast esitas nõukogu komisjoni soovitusel 10. oktoobril 2006 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt Ungarile kolmanda soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega 2009. aastani.
On 7 July 2009, the Council in its recommendation adopted in accordance with Article 104(7) TEC concluded that the Hungarian authorities could be considered to have taken effective action in response to the recommendations from October 2006.
Nõukogu oli 7. juulil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud soovituses seisukohal, et Ungari ametiasutused on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks 2006. aasta oktoobri soovitustele.
With respect to the background of the severe downturn in the context of the economic and financial crisis, in the same recommendation the Council issued a revised version of the third recommendation pursuant to Article 104(7) TEC.
Võttes arvesse tugevat majanduslangust majandus- ja finantskriisi raames, esitas nõukogu samas soovituses Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase muudetud kolmanda soovituse.
The Council recommendation of 7 July 2009 called on the Hungarian authorities to put an end to the excessive deficit situation by 2011 at the latest.
Nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses kutsuti Ungari ametiasutusi üles kõrvaldama ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2011. aastaks.
Inter alia, Hungary was recommended: (i) to limit the deterioration of the fiscal position in 2009 by ensuring a rigorous implementation of the adopted and announced corrective measures to respect the target of 3,9 % of GDP; (ii) starting from 2010, to implement rigorously the necessary consolidation measures to ensure a continued reduction of the structural deficit and a renewed decline of the headline deficit, with an increased reliance on structural measures, in view of warranting a lasting improvement of public finances; (iii) to spell out and adopt in a timely manner the consolidation measures necessary to achieve the correction of the excessive deficit by 2011; (iv) to ensure a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over 2010 and 2011; and (v) to ensure that the government gross debt ratio was brought onto a firm downward trajectory.
Muu hulgas soovitati Ungaril i) piirata eelarveseisundi halvenemist 2009. aastal, tagades võetud ja teatavaks tehtud parandusmeetmete range rakendamise, et saavutada eemärk 3,9 % SKPst; ii) alates 2010. aastast rangelt rakendada vajalikke konsolideerimismeetmeid, et struktuurne puudujääk jätkuvalt väheneks ja valitsemissektori eelarve puudujääk hakkaks uuesti vähenema, toetudes suuremal määral struktuurimeetmetele, et tagada riigi rahanduse püsiv paranemine; iii) määrata kindlaks ja võtta õigeaegselt vastu konsolideerimismeetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks; iv) tagada eelarve konsolideerimine 2010. ja 2011. aastal kokku 0,5 % SKPst; v) tagada valitsemissektori võla suhte kindel vähenemine.
On 27 January 2010 the Commission adopted a Communication to the Council [6] concluding that, based on information available at the time, Hungary had taken effective action in response to the Council recommendation of 7 July 2009.
Komisjon võttis 27. jaanuaril 2010 vastu teatise nõukogule, [6] milles järeldas, et kõnealusel ajal kättesaadava teabe põhjal oli Ungari võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele.
The Commission arrived at its conclusion by taking into account, in particular, consolidation measures of 1,5 % of GDP to meet the 2009 deficit target of 3,9 % of GDP, structural reforms in the pension and the social benefit system supporting the achievement of the 2010 deficit target of 3,8 % of GDP, and progress regarding the implementation of the new fiscal framework, but at the same time, the Commission gave an alert about considerable risks.
Komisjon jõudis sellisele järeldusele, võttes eelkõige arvesse konsolideerimismeetmeid mahus 1,5 % SKPst, et saavutada 2009. aasta puudujäägieesmärk 3,9 % SKPst, pensioni- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi struktuurseid reforme, mis aitavad kaasa 2010. aasta puudujäägieesmärgi 3,8 % SKPst saavutamisele, ning edusamme seoses uue eelarveraamistiku rakendamisega, kuid samal ajal juhtis komisjon tähelepanu ka märkimisväärsetele riskidele.
in 2010 the actual budget deficit exceeded the target by 0,4 % of GDP while economic growth was stronger in 2010 than foreseen by the Commission services’ 2009 spring forecast, which had served as the basis for the Council recommendations of 7 July 2009.
aastal ületas tegelik eelarvepuudujääk eesmärki 0,4 % SKPst, kusjuures 2010. aastal oli majanduskasv suurem, kui prognoositi komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis, mis oli nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituste aluseks.
In 2011, the general government balance is expected (both by the government and the Commission services’ 2011 autumn forecast – ‘2011 autumn forecast’) to turn into surplus, but only thanks to one-off revenues of 9,75 % of GDP linked to the transfer of the pension assets from the private pension schemes to the state pillar and of 0,9 % of GDP from sectoral levies (on telecom, energy, retail and financial sectors).
aastal asendub valitsemissektori eelarve tasakaal ülejäägiga (nii valitsuse prognoosi kui ka komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosi kohaselt), kuid ainult tänu ühekordsele tulule mahus 9,75 % SKPst, mis on seotud pensionivarade ülekandmisega erapensioniskeemidest riiklikusse sambasse, ning ühekordsele tulule mahus 0,9 % SKPst, mis laekub teatavates majandusharudes (telekommunikatsiooni-, energia-, jaekaubandus- ja finantssektor) kehtestatud maksudest.
As to the structural deficit, it deteriorated by 1,5 % in 2010 and by 1,25 % in 2011, a cumulative 2,75 % of GDP, contrary to the Council recommendation of 7 July 2009 that recommended to ensure, at least, a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over these 2 years as needed to correct the deficit by the 2011 deadline in a sustainable manner.
Struktuurne eelarvepuudujääk suurenes 2010. aastal 1,5 % ning 2011. aastal 1,25 %, seega kokku 2,75 % SKPst, erinevalt nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusest tagada kõnealusel kahel aastal eelarve konsolideerimine kokku vähemalt 0,5 % SKPst, mida oli vaja, et kõrvaldada puudujääk 2011. aasta tähtajaks jätkusuutlikult.
This structural deterioration is a reflection of the fact that tax cuts amounting to over 2 % of GDP were not sufficiently compensated by structural measures;
Kõnealune eelarveseisundi struktuurne halvenemine kajastab asjaolu, et maksukärpeid, mis moodustasid rohkem kui 2 % SKPst, ei korvatud struktuursete meetmetega piisavalt;
regarding 2012, the draft budget targets a deficit of 2,5 % of GDP in line with the 2011 update of the Convergence Programme.
aasta eelarveprojektis on puudujäägieesmärk 2,5 % SKPst, mis on kooskõlas 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammiga.
In order to achieve this, the budget proposal contains several measures, altogether amounting to close to 4 % of GDP according to the authorities, while setting aside 0,7 % of GDP as an extraordinary reserve buffer.
Selle saavutamiseks sisaldab eelarve ettepanek mitut meedet, mis ametiasutuste sõnul moodustavad kokku peaaegu 4 % SKPst, kusjuures 0,7 % SKPst pannakse erakorralisse reservi.
In particular, interest rates for all maturities have increased, the exchange rate has weakened, and the medium-term economic outlook seems to have worsened since the 2011 autumn forecast was published on 10 November 2011.
Eelkõige on pärast 10. novembril 2011 avaldatud 2011. aasta sügisprognoosi suurenenud intressimäärad kõigi tagasimaksetähtaegade puhul, vahetuskurss on nõrgenenud ning majanduse väljavaade keskmise tähtajaga perioodil näib olevat halvenenud.
Overall, if these factors were taken into account, the deficit projections in both 2012 and 2013 would be further increased by 0,5 % of GDP, leading to deficits of just above 3 % of GDP and 3,75 % of GDP, respectively;
Kui neid tegureid arvesse võtta, tuleks nii 2012. kui ka 2013. aasta eelarvepuudujäägi prognoose veelgi suurendada 0,5 % võrra SKPst, mille tulemusena oleks eelarvepuudujääk vastavalt veidi üle 3 % SKPst ja 3,75 % SKPst;
Finally, in 2013, the deficit (at 3,25 % of GDP) is expected to surpass the 3 % GDP deficit threshold again even after taking into account additional measures announced since the 2011 autumn forecast.
Eeldatavasti ületab 2013. aastal eelarvepuudujääk (3,25 % SKPst) taas puudujäägiläve 3 % SKPst, seda isegi pärast täiendavate meetmete arvessevõtmist, millest on teatatud pärast 2011. aasta sügisprognoosi.
The higher deficit in 2013 is mainly linked to the fact that temporary one-off revenues are being phased out as planned, while not all planned structural reforms are sufficiently specified.
Suurem eelarvepuudujääk 2013. aastal tuleneb peamiselt asjaolust, et ajutised ühekordsed tulud kava kohaselt järk-järgult kaotatakse, kuid mitte kõiki kavandatud struktuurireforme ei ole piisavalt täpsustatud.
on the measure C 35/10 (ex N 302/10) which Denmark is planning to implement in the form of duties for online gambling in the Danish Gaming Duties Act
meetme C 35/10 (ex N 302/10) kohta, mida Taani kavatseb rakendada interneti hasartmängude maksustamise kujul Taani hasartmängumaksuseaduse kohaselt
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt neile sätetele [1] ja võttes neid märkusi arvesse
The Danish authorities provided the requested information by letter dated 20 October 2010.
Taani ametiasutused esitasid nõutud teabe 20. oktoobri 2010. aasta kirjaga.
The Commission also received two separate complaints with regard to the proposed Gaming Duties Act.
Samuti sai komisjon kaks eraldi kaebust seoses kavandatud hasartmängumaksuseadusega.
The Danish authorities submitted their comments in their letter of 20 October 2010.
Taani ametiasutused esitasid oma märkused 20. oktoobri 2010. aasta kirjas.
A meeting with the Danish authorities to discuss the notification and the two complaints referred to above took place in Brussels on 10 November 2010.
Kohtumine Taani ametiasutustega teatise ja kahe eespool osutatud kaebuse arutamiseks toimus 10. novembril 2010 Brüsselis.
By decision of 14 December 2010, the Commission informed Denmark that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the notified measure.
Komisjon teavitas 14. detsembri 2010. aasta otsusega Taani ametiasutusi, et ta on otsustanud algatada teatatud meetmega seoses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Commission decision to initiate the procedure (hereinafter the ‘initiating decision’) was published in the Official Journal of the European Union [4].
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas [4].
The Commission invited interested parties to submit comments.
Komisjon palus huvitatud isikutel esitada märkused.
The Danish authorities submitted their observations on the initiating decision by letter of 14 January 2011.
Taani ametiasutused esitasid oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta 14. jaanuari 2011. aasta kirjaga.
The Commission received Denmark’s comments by letter dated 14 April 2011.
Komisjon sai Taani ametiasutuste märkused 14. aprilli 2011. aasta kirjaga.
Following the initiation of infringement proceedings and the sending of a reasoned opinion on 23 March 2007 concerning obstacles to the free movement of sports betting services in Denmark [6], the Danish government had decided to reform the national legislation on gambling and betting services and to replace the existing monopoly regime with a regulated and partially liberalised one.
Pärast rikkumismenetluse algatamist ja põhjendatud arvamuse saatmist 23. märtsil 2007 seoses spordikihlveoteenuste vaba liikumise takistamisega Taanis [6] otsustas Taani valitsus reformida hasartmängu- ja kihlveoteenuseid käsitlevaid siseriiklikke õigusakte ning asendada kehtiv monopoolne kord reguleeritud ja osaliselt liberaliseeritud korraga.
The liberalisation was considered necessary, inter alia, to comply with EU law and to respond to the threat posed by illegal online gambling services provided by gaming service providers located in other jurisdictions.
Liberaliseerimist peeti muu hulgas vajalikuks selleks, et järgida ELi õigust ning reageerida ohule, mida kujutasid endast teistes jurisdiktsioonides paiknevate mänguteenuse pakkujate poolt osutatud ebaseaduslikud interneti hasartmänguteenused.
The notified Gaming Duties Act is part of a set of Acts introduced to liberalise the gambling sector [7].
Teatatud hasartmängumaksuseadus on üks hasartmängusektori liberaliseerimiseks vastu võetud seadustest [7].
Under the terms of Article 1 of the Gaming Act, the overall objective of this new law reform for gambling services is:
Hasartmänguseaduse artikli 1 kohaselt on uue, hasartmänguteenuseid käsitlevate õigusaktide reformi üldine eesmärk:
to keep gambling consumption at a moderate level,
hoida hasartmängude mängimine mõõdukal tasemel;
to protect young persons and other vulnerable persons from exploitation or from becoming addicted to gambling,
kaitsta noori ja teisi haavatavaid isikuid ärakasutamise või hasartmängusõltuvusse sattumise eest;
to protect gamblers by ensuring that gambling is supplied in a reasonable, reliable and transparent manner, and
kaitsta mängijaid selle tagamisega, et hasartmänguteenust pakutakse mõistlikul, usaldusväärsel ja läbipaistval viisil, ning
to ensure public order and prevent gambling being used for criminal purposes.
tagada avalik kord ja ennetada hasartmängude kasutamist kuritegelikel eesmärkidel.
Under the Gaming Act, ‘supplying or arranging gambling requires a licence unless this Act or other legislation provides otherwise’.
Hasartmänguseaduse kohaselt on hasartmängude pakkumiseks või korraldamiseks vajalik litsents, välja arvatud juhul, kui nimetatud seaduses või muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
In addition, the provision or arranging of gambling is subject to the payment of duty (Article 1 of the Gaming Duties Act).
Peale selle tuleb hasartmängude pakkumise või korraldamise eest tasuda maksu (hasartmängumaksuseaduse artikkel 1).
Article 5 of the Gaming Act defines gaming as covering the following activities: (i) lotteries, (ii) combination gambling, and (iii) betting.
Hasartmänguseaduse artiklis 5 esitatud määratluse kohaselt hõlmavad hasartmängud järgmist: i) loteriid, ii) kombineeritud hasartmängud ning iii) kihlveod.
Combination gambling refers to ‘activities where a participant has a chance to win a prize, and where the likelihood of winning depends on a combination of skill and chance’.
Kombineeritud hasartmängud tähendavad tegevusi, kus osalejal on võimalus võita auhind ning kus võidu tõenäosus sõltub nii osavusest kui ka juhusest.
Combination gambling thus includes games that are often offered by casinos, such as roulette, poker, baccarat, blackjack, and gaming machines offering cash winnings.
Kombineeritud hasartmängud hõlmavad seega sageli kasiinodes pakutavaid mänge (näiteks rulett, pokker, baccarat, blackjack) ning sularahavõite pakkuvaid mänguautomaate.
Article 5 of the Gaming Act defines online gambling as ‘gambling entered into between a player and a gambling provider using remote communication’.
Hasartmänguseaduse artiklis 5 määratletakse interneti hasartmängud kui mängud, milles osalevad mängija ja hasartmängu pakkuja ning mille käigus kasutatakse kaugsuhtlust.
The same provision defines land-based gambling as ‘gambling that is entered into by a player and a gambling supplier, or the suppliers’ agent, meeting physically’.
Samas sättes määratletakse traditsiooniline hasartmäng kui mäng, milles osalevad mängija ja hasartmängu pakkuja või pakkuja esindaja, kes kohtuvad füüsiliselt.
Betting services are defined as ‘activities where a participant has a chance of winning a prize and where a bet is placed on the result of a future event or the occurrence of a future event’.
Kihlveoteenused on määratletud kui tegevus, mille käigus on osalejal võimalus võita auhind ning tehakse panus tulevikusündmuse tulemuse peale või tulevikusündmuse esinemise peale.
Under the terms of Articles 2-17 of the Gaming Duties Act, the games subject to duty are (i) lotteries, including class lotteries and non-profit lotteries, (ii) betting, including local pool betting, (iii) land-based casinos, (iv) online casinos, (v) gaming machines offering cash winnings in amusement arcades or restaurants, and (vi) games without stakes.
Hasartmängumaksuseaduse artiklite 2–17 kohaselt kohaldatakse hasartmängumaksu järgmiste mängude suhtes: i) loteriid, sealhulgas klassiloteriid ja mittetulundusühingute pakutavad loteriid; ii) kihlveod, sealhulgas kohalikud kihlveod; iii) traditsioonilised kasiinod; iv) internetikasiinod; v) sularahavõite pakkuvad mänguautomaadid mängusaalides või pubides, baarides jne ning vi) panuseta mängud.
The Gaming Duties Act sets different tax rates, depending on whether the games are provided in online casinos or in land-based casinos.
Hasartmängumaksuseaduses sätestatakse erinevad maksumäärad, mis sõltuvad sellest, kas mänge pakutakse traditsioonilistes või internetikasiinodes.