natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is no evidence to suggest that the pull effect corresponds to the difference between the brokerage commission and a hypothetical lower commission which Crédit Mutuel’s competitors proposed to charge in return for their distributing the Livret bleu.
Mitte miski ei võimalda tõendada, et juurdemeelitav mõju vastab vahele, mis saadakse, kui maakleritasust lahutada oletatav väiksem tasu, mille eest Crédit Mutuel’i konkurendid oleksid oma pakkumise kohaselt säästutoodet „livret bleu” levitanud.
According to the second method proposed by the complainants, the pull effect would be measured by reference to the growth in Crédit Mutuel’s market share.
Kaebuse esitajate välja pakutud teise meetodi kohaselt mõõdetaks juurdemeelitavat mõju Crédit Mutuel’i turuosa kasvu alusel.
Such an evaluation method cannot be adopted as it is based on the assumption that the gains in market share are due solely to the Livret bleu, whereas there is no objective basis for this assumption.
Sellist hindamismeetodit ei saa kasutada, sest see põhineb eeldusel, et turuosa suurenemine on tingitud ainuüksi säästutootest „livret bleu”, kuid seda eeldust ei kinnita ükski objektiivne asjaolu.
The third evaluation of the exclusive distribution right is based on the tax revenue loss due to the tax exemption allowed under the Livret bleu.
Kolmas levitamise ainuõiguse hinnang põhineb „livret bleu” maksudest vabastamise tõttu saamata jäänud tulul.
If Crédit Mutuel had wished to distribute a savings account without any tax exemption by offering, irrespective of the saver’s tax position, the same net yield as the Livret bleu, it would in fact have incurred an opportunity cost equal to the amount of the notional tax (potentially) payable by the saver.
Kui Crédit Mutuel oleks soovinud ilma maksuvabastuseta levitada säästuhoiust, pakkudes hoiustajate maksuolukorrast sõltumatult sama puhastulu kui „livret bleu”, oleks ta tegelikult kandnud alternatiivkulu, mis võrdub hoiustajate (potentsiaalselt) tasutud nominaalse maksu summaga.
According to the complainants, the cumulated tax advantage of the order of FRF 4,5 billion over the period 1991-97 must be considered as having accrued to Crédit Mutuel advantages worth the same amount.
Kaebuse esitajate väitel tuleb kumuleerunud maksusoodustust, mis oli perioodil 1991–1997 ligikaudu 4,5 miljardit Prantsuse franki, käsitada nii, et see andis Crédit Mutuel’ile sama summa ulatuses eeliseid.
This reasoning cannot be accepted as Crédit Mutuel would probably not have distributed the Livret bleu under the same conditions if it had had to bear the full cost of the tax exemption, which, besides, benefits members directly.
Selle arutluskäiguga ei saa nõustuda, sest on väga tõenäoline, et Crédit Mutuel ei oleks säästutoodet „livret bleu” levitanud samadel tingimustel, kui ta oleks pidanud täies ulatuses kandma maksuvabastuse kulu, millest liiatigi saavad otsest kasu ühistuliikmed.
The advantages in question, if any, are difficult to prove and to quantify.
On raske tõendada kõnealuseid võimalikke eeliseid ja määrata nende ulatust.
The direct financial advantage deriving from the operation of the Livret bleu is directly measurable from the Livret bleu’s accounts.
„Livret bleu” kasutamisest saadud otsest majanduslikku eelist saab otseselt mõõta „livret bleu” raamatupidamisarvestuse alusel.
However, the financial advantage arising from the sale of other products or services to customers who remained loyal because of the Livret bleu would be observable in the cost accounts of these other products if it were possible to distinguish immediately between what was sold to customers who remained because of, or were attracted by, the Livret bleu, and what was sold to customers who came to Crédit Mutuel for other reasons, which is not the case.
Seevastu majanduslik eelis, mis on saadud teiste toodete või teenuste müügist klientidele, kellest on saanud püsikliendid tänu säästutootele „livret bleu”, oleks ilmne kõnealuste teiste toodete analüütilise raamatupidamisarvestuse põhjal, kui saaks otseselt eristada seda, mida müüdi klientidele, kes jäid püsiklientideks tänu säästutootele „livret bleu” või keda see meelitas Crédit Mutuel’i kliendiks saama, ja seda, mida müüdi muudel põhjustel Crédit Mutuel’i tulnud klientidele; see aga ei ole käesoleval juhul võimalik.
For these reasons, the Commission’s consultant was unable to evaluate the potential pull effect using the accounting method applied to assess all the direct financial advantages deriving from the Livret bleu.
Seetõttu ei saanud komisjoni konsultant hinnata võimalikku juurdemeelitavat mõju seda arvestusmeetodit järgides, mida kasutatakse kõikide säästutootest „livret bleu” saadud otseste majanduslike eeliste hindamiseks.
The more sophisticated attempts by the Commission’s consultant at evaluating the pull effect were unsuccessful.
Komisjoni konsultandi üritused teostada keerukam juurdemeelitava mõju hinnang ei olnud edukad.
Consequently, the Commission considers that it cannot take into account the advantage, if any, due to the pull effect in the calculation of whether or not there is any overcompensation.
Seetõttu leiab komisjon, et ta ei saa võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrollimise arvutuses võtta arvesse võimalikku juurdemeelitavast mõjust tulenevat eelist.
Calculation of a reasonable profit
Mõistliku kasumi arvutamine
When checking for the absence of overcompensation of an undertaking entrusted with a service of general economic interest, account must be taken of a reasonable profit [65].
Kontrollides üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandega ettevõtjale liigse hüvitise andmise puudumist, tuleb arvesse võtta mõistlikku kasumit [65].
The 2005 Community framework states that ‘ “reasonable profit” should be taken to mean a rate of return on own capital that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the undertaking […] This rate must normally not exceed the average rate for the sector concerned in recent years’ [66].
Ühenduse 2005. aasta raamistikus on täpsustatud, et „ „mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda […], või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit.” [66]
The Commission considered in the extension Decision [67] that there should be applied to general-interest uses and non-earmarked uses a reasonable profit amounting to on average 6 % of the capital devoted to those uses.
Komisjon leidis oma laiendamisotsuses, [67] et üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutamise suhtes tuleb kohaldada mõistlikku kasumit, mis on nende kasutusviiside puhul keskmiselt 6 % omavahenditest.
This rate, which varies from year to year and averages 6 %, corresponds to the rate of return originally advocated by Crédit Mutuel: Crédit Mutuel had taken as the cost of capital the amount of the dividends actually distributed during the year in question.
See määr, mis kõigub aastate lõikes ja on keskmiselt 6 %, vastab Crédit Mutuel’i algselt soovitatud kasumlikkuse määrale: Crédit Mutuel arvestas omavahendite kuluna asjaomasel aastal tegelikult jaotatud dividendide summat.
In this Decision, as regards the taking into account of a reasonable profit when checking for the absence of any overcompensation, the Commission does not deviate, in the case of non-earmarked uses and general-interest uses, from the approach already followed in the extension Decision, described in Section 7.2.5.
Seoses mõistliku kasumi arvessevõtmisega võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrolli raames järgib komisjon käesolevas otsuses selle puhul, mis on seotud vabalt valitud kasutusviiside ja üldistes huvides kasutamisega, juba laiendamisotsuses kasutatud meetodit, mida on kirjeldatud punktis 7.2.5.
In its extension Decision [68], the Commission considered, however, that it did not have to apply this reasonable profit to deposits centralised with the CDC in so far as they have no cost of capital from the point of view of the prudential rules, such deposits being not so much invested by Crédit Mutuel as simply assigned to the CDC.
Oma laiendamisotsuses [68] leidis komisjon siiski, et ta ei saa seda mõistlikku kasumit kohaldada CDCsse koondatud hoiuste suhtes, kuivõrd nendel ei ole mingit omavahendite kulu usaldatavusnõuete seisukohast, sest Crédit Mutuel ei investeerinud neid hoiuseid, vaid lihtsalt eraldas CDC-le.
From a prudential point of view, the credit risk connected with deposits centralised with the CDC is considered equal to the exposure vis-à-vis the State (the French Republic), i.e. a risk weighting equal to zero and hence requiring no capital.
Usaldatavuse seisukohast aga peetakse CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud krediidiriski võrdseks riigi (Prantsuse Vabariigi) suhtes omatava riskipositsiooniga, mis tähendab, et riskikaal võrdub nulliga, ning seega käsitletakse seda krediidiriski nii, et see ei nõua omavahendeid.
If it were to be assumed that no reasonable profit is to be derived from deposits centralised with the CDC, this would mean that the total reasonable profit (that relating to general-interest uses and non-earmarked uses and that relating to deposits centralised with the CDC) decreased from 1991 to 1999, disappearing altogether from 2000 following the centralisation with the CDC of the entire stock of deposits in 1999 [69].
Asjaolu, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summadelt ei arvestata mingit mõistlikku kasumit, tähendaks kogu mõistliku kasumi (ühelt poolt üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviisidega seotud kasum ja teiselt poolt CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud kasum) kahanemist aastatel 1991–1999 ning täielikku kadumist alates 2000. aastast pärast säästuhoiuste kogusumma koondamist CDCsse 1999. aastal [69].
In their letter of 1 September 2006 presenting their comments in reply to the extension Decision, the French authorities confirmed that the funds centralised with the CDC consumed no regulatory capital.
Prantsuse ametiasutuste 1. septembri 2006. aasta kirjas, milles nad esitasid oma vastuse laiendamisotsuse kohta, kinnitasid nad, et CDCsse koondatud vahendid ei tekitanud regulatiivse kapitali kulutusi.
Nevertheless, according to the French authorities, ‘in view of the lack of relevance of the application of the European solvency ratio from the time of full centralisation with the CDC in 1999, Crédit Mutuel [proposes to] include, in order to calculate the reasonable profit in the Livret bleu, a cost of capital obtained by reference to that of the other savings products and other resources’.
Prantsuse ametiasutused väidavad siiski, et „arvestades, et Euroopa tasandil kehtiva maksevõime suhtarvu kasutamine ei ole asjakohane alates säästuhoiuste kogusumma tervikuna CDCsse koondamisest 1999. aastal, [teeb] Crédit Mutuel [ettepaneku kaasata] „livret bleu” mõistliku kasumi arvutusse omavahendite kulu, mis saadi teiste säästutoodete ja teiste vahendite kulu alusel”.
The Commission does not consider such an approach to be satisfactory as it results in applying artificially to the resources centralised with the CDC a regulatory capital need dependent on the average capital need of Crédit Mutuel’s other assets, which are completely independent of the Livret bleu.
Komisjon ei pea sellist lähenemisviisi rahuldavaks, sest selle puhul rakendatakse CDCsse koondatud vahendite suhtes kunstlikult järelevalvelise kapitali vajadust, mis sõltub teiste, säästutootest „livret bleu” täiesti sõltumatute Crédit Mutuel’i varade keskmisest kapitalivajadusest.
The absence of a regulatory capital need illustrates the absence of a credit loss risk, which is the case with the deposits centralised with the CDC.
Regulatiivse kapitali vajaduse puudumine näitab krediidikahju riski puudumist, nagu CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul.
The activity of gathering deposits on behalf of the CDC likewise does not present a liquidity risk (apart from the intra-month risk) or a risk of maturity transformation, since the amount made over to the CDC is adjusted each month in the light of the trend in deposits and the interest paid by the CDC is immediately transferred to depositors.
CDC arvele hoiuste kogumine ei põhjusta ka likviidsusriski (välja arvatud kuu vältel esinev risk) ega tähtaegade teisendamist, sest CDC-le eraldatud summat kohandatakse igal kuul vastavalt hoiuste arengule ja CDC makstud intressimäär kantakse kohe üle hoiustajatele.
It is therefore certain that this general economic interest service presents a low level of risk to Crédit Mutuel.
Seega on kindel, et selle üldist majandushuvi pakkuva teenuse riskitase on Crédit Mutuel’i jaoks madal.
However, some other types of risk, such as the operational risk, the economic risk (the risk that the level of remuneration will not cover the costs incurred), the legal risk and the risk to reputation, do exist.
Siiski on olemas teatud muud liiki riskid, nagu tegevusrisk, majanduslik risk (risk, et tasu suurus ei kata kantud kulusid), õiguslik risk ja mainerisk.
Moreover, other banking activities such as the distribution of mutualised funds, asset management or the selling of financial products (such as shares and bonds) do not consume any regulatory capital but are nonetheless highly profitable.
Lisaks on teisi pangandustegevusi – näiteks investeerimisfondide vara jaotamine, vara haldamine või finantstoodete (nagu aktsiate ja võlakirjade) müük –, mis ei tekita regulatiivse kapitali kulutusi, kuid on sellegipoolest väga tulusad.
There is therefore no direct link between the consumption of regulatory capital — calculated on the basis of prudential rules the specific aim of which is in no way to evaluate the profitability of an activity — and the profit expected from an activity.
Seega ei ole otsest seost regulatiivse kapitali kulutamise – mida arvutatakse usaldusnõuete alusel, mille konkreetne eesmärk ei ole mitte mingil juhul tegevuse kasumlikkuse hindamine – ja tegevusest oodatava kasumi vahel.
In the present case, while the Commission authorises Crédit mutuel to earn a reasonable profit in respect of that part of deposits which is centralised with the CDC, it acknowledges that determining the appropriate level of that profit is an exercise which involves a complex economic assessment.
Siiski tuleb märkida, et kuigi komisjon lubab käesolevas asjas Crédit Mutuel’il saada mõistlikku kasumit CDCsse koondatud säästuhoiuste osa eest, tunnistab ta, et selle kasumi sobiva taseme kindlaksmääramine eeldab keerukat majanduslikku hinnangut.
The Livret bleu is an atypical banking product with the mixed characteristics of a savings product and a current account, the gathered deposits of which are centralised with a public authority.
„Livret bleu” on ebatüüpiline pangandustoode, milles segunevad säästutoote ja arvelduskontode tunnused ning mille raames kogutud säästuhoiuste summad on koondatud avalik-õiguslikku ametiasutusse.
There are therefore no directly comparable products as such which might give an indication of a reasonable profit for a similar activity.
Seega ei ole iseenesest olemas otseselt võrreldavaid tooteid, mille alusel kindlaks teha, milline on mõistlik kasum sarnase tegevuse puhul.
For want of a product sufficiently comparable to the Livret bleu, the Commission considers that it can in the present case use two indicators making it possible to evaluate whether, with respect to deposits centralised with the CDC, a given profit may be considered reasonable.
Kuna säästutootega „livret bleu” piisaval määral võrreldavad tooted puuduvad, leiab komisjon, et ta võib käesoleval juhul kasutada kaht näitajat, mis võimaldavad hinnata, kas CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul võib teatud kasumit lugeda mõistlikuks.
The two indicators are:
Need kaks näitajat on järgmised:
the profit margin of the French banking sector, that is, the profit before tax divided by turnover (in the present case, the banks’ turnover is represented by their operating results).
Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel käibega (käesoleva juhtumi puhul on pankade käive esitatud nende tegevustulemi kaudu).
Using the French banking sector’s figures for the period considered (from 27 September 1991 to the end of 2008), the profit margin is on average 23 % a year;
Kasutades Prantsuse pangandussektori arvandmeid vaadeldava perioodi kohta (27. september 1991 kuni 2008. aasta lõpp), on kasumimarginaal keskmiselt 23 % aastas;
the rate of return of the French banking sector, that is, the profit before tax divided by assets.
Prantsuse pangandussektori tulumäär, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel varade summaga.
The average annual rate of return throughout the period considered is 45 basis points (0,45 %).
Keskmine tulumäär aastas kogu vaadeldava perioodi puhul on 45 baaspunkti (0,45 %).
The following table [70] shows the profit margin and the rate of return of the French banking sector for the period 1993-2008 (pre-1993 data are unavailable):
Alljärgnevas tabelis [70] on esitatud Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal ja tulumäär perioodil 1993–2008 (1993. aastast varasemad andmed ei ole kättesaadavad):
Profit before tax [71]
Maksueelne kasum [71]
Operating profit [71]
Tegevustulem [71]
Average profit margin
Keskmine kasumimarginaal
Assets [71]
Varad [71]
Unavailable
Ei ole kättesaadav
Rate of return
Tulumäär
Average rate of return
Keskmine tulumäär
To calculate Crédit Mutuel’s profit margin and rate of return in respect of the activity of gathering deposits centralised with the CDC, the Commission uses the following values:
Selleks et arvutada Crédit Mutuel’i kasumimarginaali ja tulumäära CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise puhul, kasutab komisjon järgmisi väärtuseid:
for the profit margin denominator, the revenue earned from the activity of gathering deposits centralised with the CDC, that is to say, the annual amount of the brokerage commission;
kasumimarginaali nimetaja puhul: CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest saadud tulusid, st maakleritasu aastasummat;
for the rate of return denominator, the deposits transferred to the CDC;
tulumäära nimetaja puhul: CDCsse ülekantud hoiuste summat;
for the numerator, that is to say, the profit before tax, the Commission considers that, by taking into account as a reasonable profit a margin of 4,2 % on the activity of gathering deposits centralised with the CDC, that is to say, a pre-tax profit amounting to 4,2 % of the brokerage commission received from the CDC, Crédit Mutuel does not receive any overcompensation (see the table in recital 132).
lugeja, st maksueelse kasumi puhul leiab komisjon, et kui võtta mõistliku kasumina arvesse määra 4,2 % CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest, st maksueelsest kasumist, mis moodustab 4,2 % CDC-lt saadud maakleritasust, ei saa Crédit Mutuel liigset hüvitist (vt põhjenduses 132 esitatud tabel).
As regards the second indicator (the rate of return), the Commission would point out that, if a rate of return of 5 basis points is taken as a reasonable profit from the activity of gathering deposits centralised with the CDC, that is to say, if account is taken of a pre-tax profit equivalent to 0,05 % of the total amount of deposits transferred to the CDC, then Crédit Mutuel did not receive any overcompensation for administering the Livret bleu during the period considered.
Teise näitaja (tulumäär) kohta märgib komisjon, et kui CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise mõistliku kasumina võetakse arvesse viie baaspunkti suurust tulumäära, st kui võetakse arvesse maksueelset kasumit, mis võrdub 0,05 % CDCsse ülekantud hoiuste kogusummast, siis selle põhjal ei saanud Crédit Mutuel vaatlusalusel perioodil liigset hüvitist „livret bleu” haldamise eest.
According to the 2005 Community framework, the reasonable profit must not exceed the average rate for the sector concerned during the relevant period.
Ühenduse 2005. aasta raamistiku kohaselt ei tohi mõistlik kasum ületada asjaomases valdkonnas vaadeldaval perioodil saadud keskmist kasumit.
A profit margin of 4,2 % represents less than one fifth of the average profit margin of the banking sector (22,8 %).
Lubades 4,2 % suurust kasumimarginaali, moodustab see alla ühe viiendiku pangandussektori keskmisest kasumimarginaalist (22,8 %).
Since, as was stated in recital 124, the activity of gathering deposits centralised with the CDC is a low-risk, and hence low-return, activity, the Commission considers that a profit margin of 4,2 % is not manifestly excessive and may be deemed in this case to be a reasonable profit.
Nagu selgitatud põhjenduses 124 – pidades CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmist väikese riski ja seega vähese tulususega tegevuseks, leiab komisjon, et 4,2 % suurune kasumimarginaal ei ole selgelt liigne ja seda võib käesoleval juhul pidada mõistlikuks kasumiks.
Similarly, the Commission considers that a profit of 5 basis points for deposits centralised with the CDC is reasonable in the light of the average return of 45 basis points of the French banking sector for the relevant period and represents a low, conservative threshold for what may be considered a profit which is not manifestly unreasonable in this case.
Niisamuti leiab komisjon, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul viie baaspunkti suuruse kasumi arvessevõtmine on Prantsuse pangandussektoris vaatlusalusel perioodil teenitud 45 baaspunkti suurust keskmist tulumäära arvestades mõistlik ning kujutab endast selle väikest ja konservatiivset alammäära, mida võib käsitada kasumina, mis ei ole käesoleval juhul selgelt ebamõistlik.
Moreover, this low profit level reflects appropriately the level of risk incurred by Crédit Mutuel on its activity of gathering deposits for the CDC, which, as indicated in recital 124, is low.
Peale selle kajastab see väike kasumimäär asjakohaselt Crédit Mutuel’i riskitaset CDC jaoks hoiuste kogumise puhul, mis – nagu märgitud põhjenduses 124 – on madal.
Verification of the absence of overcompensation
Liigse hüvitise puudumise kontroll
On the basis of the above considerations the Commission has carried out a verification — set out in the table below — of the absence of overcompensation in accordance with the method outlined in subsections 7.2.1 to 7.2.4 [73]:
Eespool toodud kaalutluste alusel teostas komisjon punktides 7.2.1–7.2.4 kirjeldatud meetodi kohaselt liigse hüvitise puudumise kontrolli, mis on esitatud alljärgnevas tabelis [73]:
COMPENSATION
HÜVITIS
OVER- OR UNDERCOMPENSATION
LIIGNE VÕI LIIGA VÄHENE HÜVITAMINE
(Annual) brokerage commission
Maakleritasu (aastas)
Global approach [74](up to the end of 2005)
Üldine meetod [74](kuni 2005. aasta lõpuni)
Annual approach [75](from 2006)
Aastapõhine meetod [75](alates 2006. aastast)
(the global approach was applied until 2005, see subsection 7.2.2)
(kuni 2005. aastani kasutatakse üldist meetodit, vt punkt 7.2.2)
It can be seen that the overcompensation at the end of 2005 (EUR 15 million) is less than 10 % of the compensation for 2005 (EUR 196,7 million).
Võib nentida, et liigne hüvitis 2005. aasta lõpus (15 miljonit eurot) on väiksem kui 10 % 2005. aasta hüvitisest (196,7 miljonit eurot).
By virtue of point 21 of the 2005 framework this amount may be carried forward to the next year.
Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 21 alusel võib selle summa üle kanda järgmisesse aastasse.
The final result is undercompensation of EUR – 6,1 million at the end of 2008 for the whole of the period considered.
Lõpptulemuseks on liiga väike hüvitis, mille summaks oli 2008. aasta lõpus miinus 6,1 miljonit eurot kogu vaadeldava perioodi kohta.
The Commission can therefore conclude that the brokerage commission has not overcompensated Crédit Mutuel for the service of general economic interest which was entrusted to it from 27 September 1991 until the end of 2008.
Komisjon võib seega kokkuvõtteks järeldada, et maakleritasuga ei antud Crédit Mutuel’ile liigset hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, mis talle määrati alates 27. septembrist 1991 kuni 2008. aasta lõpuni.
The Commission finds that France has unlawfully implemented the measure at issue in infringement of Article 108(3) TFEU.
Komisjon leiab, et Prantsuse Vabariik rakendas ebaseaduslikult asjaomast meedet, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.