natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, the Commission conducts an examination of the surplus profits under the different public transport service contracts as a whole at the level of DSB.
Niisiis uurib komisjon avaliku teenindamise lepingutega seotud kasumit DSB üldisel tasandil.
The Commission notes that DSB’s accounts show that its after-tax profits over the period 1999-2006 were DKK 2,715 billion more than projected in the 10-year forward budget.
Komisjon märgib seega, et DSB raamatupidamisandmete kohaselt oli DSB tulem pärast maksude tasumist ajavahemikul 1999–2006 eelarves prognoositust 2,715 miljardi Taani krooni võrra suurem.
The information submitted by the Danish authorities shows that DSB recorded after-tax profits of DKK 670 million in 2007 and DKK 542 million in 2008, respectively DKK 227 million and DKK 97 million more than the figures envisaged in the forward budget for those 2 years [46].
Taani asutuste esitatud andmetest nähtub, et 2007. aastal oli DSB tulem pärast maksude tasumist 670 miljonit Taani krooni ja 2008. aastal 542 miljonit Taani krooni, st vastavalt 227 miljonit ja 97 miljonit Taani krooni suurem kui nimetatud aastate eelarveprognoos ette nägi [46].
Over the whole period 1999-2008, the Commission therefore estimates DSB’s surplus profits to be DKK 3,039 billion more than envisaged in the original budget.
Ajavahemikul 1999–2008 on DSB kasum komisjoni hinnangul algsete eelarvetega võrreldes niisiis 3,039 miljardit Taani krooni.
The Commission considers that those surpluses show that the contractual payments exceeded the level that was necessary to cover the costs incurred in discharging a public service obligation plus a reasonable profit.
Komisjon on seisukohal, et nimetatud kasum annab tunnistust sellest, et lepingujärgsed maksed on olnud suuremad, kui olnuks vaja avaliku teenindamise kohustustega seotud kulude hüvitamiseks, võttes täiendavalt arvesse ka mõistlikku kasumit.
The Commission observes, however, that, according to the Danish authorities, those surplus profits did not lead to an accumulation of capital for DSB beyond what was initially envisaged in the 10-year forward budget.
Komisjon tuletab siiski meelde, et Taani asutuste väitel ei oleks DSB kapital nimetatud kasumi tõttu kasvanud rohkem, kui algses eelarves prognoositud.
The Danish authorities argue that part of the surplus profits was paid back to the Danish State in the form of dividends.
Taani asutused nimelt sedastavad, et osa kasumist maksti Taani riigile dividendide kujul tagasi.
In 2008, DSB also paid the Danish State DKK 359 million, or approximately DKK 150 million more than was envisaged in the 10-year forward budgets [47].
aastal maksis DSB Taani riigile 359 miljonit Taani krooni dividende, mis on ligikaudu 150 miljoni Taani krooni võrra rohkem, kui eelarvetes algselt prognoositud [47].
The Commission notes that the Danish State collected around DKK 3,65 billion in additional dividends between 1999 and 2008.
Komisjon märgib, et kokku on Taani riik aastatel 1999–2008 saanud dividende 3,65 miljardi Taani krooni võrra rohkem kui prognoositud.
Contrary to what the Danish authorities claim, the Commission considers that the dividend policy cannot be equated with a refund clause which makes it possible to adjust compensation for the fulfilment of a public service obligation and to prevent overcompensation.
Vastupidiselt sellele, mida väidavad Taani asutused, leiab komisjon, et dividendipoliitikat ei saa samastada tagastamisklausliga, mis võimaldaks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstavaid hüvitisi korrigeerida ja liigse hüvitise maksmist vältida.
The collecting of dividends does not meet in a structural manner the requirements laid down in Regulation (EC) No 1370/2007 and, in particular, its Annex.
Dividendide maksmine ei vasta struktuuriliselt määruses nr 1370/2007 ja eriti selle lisas määratletud nõuetele.
The collection of dividends depends on the decision taken by the shareholders of the undertaking and does not have the automatic nature required in order to avoid overcompensation.
Dividendide maksmine sõltub ju ettevõtte osanikest ega aita liigse hüvitise maksmist automaatselt vältida.
In addition, dividends are generally collected later in the year compared with the compensation corrections which take place at the end of the financial year.
Lisaks toimub dividendide maksmine enamasti hiljem kui hüvitiste korrigeerimine, mida tuleb teha majandusaasta lõpus.
In the circumstances of the present case, the Commission recognises that the Danish State, during the period 1999-2008, collected additional dividends (compared with what had been budgeted initially) of an overall amount which clearly exceeds DSB’s surplus profits.
Käesoleva juhtumi puhul möönab komisjon, et Taani riik on ajavahemikus 1999–2008 saanud võrreldes algse eelarveprognoosiga täiendavalt dividende kogusummas, mis ületab selgelt DSB kasumi.
The Commission notes that the additional dividends collected by Denmark are around 20 % greater than DSB’s surplus profits.
Komisjon märgib, et Taani riigile makstud täiendavate dividendide summa ületab DSB kasumi ligikaudu 20 %-liselt.
In general, the Commission notes that, in accounting terms, the collection of dividends takes place after the determination of the results and does not usually allow overcompensation to be avoided.
Üldiselt märgib komisjon, et raamatupidamisarvestuse seisukohast toimub dividendide jaotamine pärast tulemi kindlaksmääramist ega võimalda tavaliselt liigse hüvitise maksmist vältida.
The Commission is thus obliged to note that by collecting dividends from the undertaking, 100 % of which it owns, the Danish State in reality corrected DSB’s surplus situation in such a way that the latter was not overcompensated in practice.
Komisjon peab siiski nentima, et tegelikkuses on Taani riik 100 % ulatuses enda omandusse kuuluvast ettevõttest dividendide võtmise kaudu DSB kasumi täies ulatuses korrigeerinud, nii et tegelikult ei ole DSB liigset hüvitist saanud.
The economic effects of the surplus profits in excess of the 6 % initially envisaged were neutralised by the collection of dividends, and DSB was not able to use these surplus profits to increase its equity capital or to benefit financially.
Algselt ette nähtud 6 %-line kasum on ju dividendide kaudu neutraliseeritud ning DSB ei ole saanud seda kasutada omakapitali suurendamiseks ega rikastumiseks.
Results of DSB SV
DSB SV tulem
Real passenger revenue
Tegelik piletitulu
Contractual payments
Lepingujärgsed maksed
Real costs
Tegelik kulu
Real operating results, after tax
Äritegevuse tegelik tulem pärast maksude tasumist
Dividends paid
Makstud dividendid
Dividends initially forecast
Prognoositud dividendid
Real additional dividends
Tegelikud täiendavad dividendid
The Commission stresses that this conclusion concerns DSB SV, in so far as the results of DSB S-tog a/s are included in the parent company’s group accounts and dividend policy is determined at the level of that body.
Komisjon rõhutab, et see järeldus puudutab ettevõtet DSB SV, kuna ettevõtte DSB S-tog a/s tulem on konsolideeritud emaettevõtja tasandil ning sellel tasandil määratakse kindlaks ka dividendipoliitika.
However, the Commission emphasises that this reasoning does not make it possible to guarantee the absence of overcompensation over the entire term of the public transport service contracts.
Komisjon rõhutab siiski, et selline mõttekäik ei võimalda liigse hüvitise maksmist avaliku teenindamise lepingute kogu kestuse ajal püsivalt vältida.
It is based on an empirical and detailed examination of DSB’s accounts over the period in question, but does not offer a structural solution concerning the necessary annual adjustments of the level of public service compensation.
See tugineb DSB kõnealuse ajavahemiku raamatupidamisandmete üksikasjalikule empiirilisele uurimisele, kuid ei paku struktuurilist lahendust seoses avaliku teenindamise eest makstava hüvitise suuruse iga-aastase korrigeerimise vajadusega.
In this regard, the Commission points out that the Danish authorities are considering amending the current public transport service contracts in order to introduce a refund mechanism.
Sellega seoses märgib komisjon, et Taani asutused kavatsevad avaliku teenindamise lepinguid muuta ja võtta kasutusele tagastamismehhanismi.
The refund mechanism described above (see recitals 222-240) should make it possible to correct the amount of the contractual payments on the basis of an accounting formula.
Eespool kirjeldatud tagastamismehhanism (vt põhjendused 222–240) peab võimaldama arvestusliku võrrandi alusel lepingujärgsete maksete summat korrigeerida.
Under such a mechanism, any surplus would thus be paid back to the State on the basis of the end-of-year accounts, thus ensuring that DSB’s return on equity remains within the limits specified by the State.
Sellise mehhanismi kohaselt makstaks liigne hüvitis raamatupidamisarvestuse alusel majandusaasta lõpus riigile tagasi, et DSB omakapitali tootlus jääks riigi määratud piiridesse.
The refund mechanism provides for an adjustment of the contractual payments at the end of the financial year (see recital 227).
Tagastamismehhanism võimaldab nimelt lepingujärgseid makseid korrigeerida majandusaasta lõpus (vt põhjendus 227).
Its application will lead to a reduction in the gross contractual payments in order to maintain a level of reasonable profit set at a 6 % return on equity in accordance with the following formula:
Selle rakendamisel tehakse mõistliku kasumi hoidmiseks omakapitali 6 %-lise tootluse tasemel lepingujärgsete maksete brutokärbe kooskõlas järgmise võrrandiga:
The Commission is of the opinion that this refund mechanism complies with the requirements set out in the Annex to Regulation (EC) No 1370/2007, and those in the Community framework for State aid in the form of public service compensation [48].
Komisjoni arvates vastab selline tagastamismehhanism määruses nr 1370/2007, samuti aga avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitlevas ühenduse raamistikus [48] määratletud nõudmistele.
The Commission notes that such a system is comparable to the checks described in Section 3 of that framework.
Komisjon märgib, et sellist süsteemi võib samastada nimetatud raamistiku 3. jaos kirjeldatud kontrollimehhanismidega.
It also points out that the basic level of reasonable profit would remain fixed at a 6 % return on equity, which it regards as a reasonable level for this type of activity, taking account of the levels achieved by DSB’s current domestic competitors as indicated by DKT.
Samuti märgib komisjon, et mõistliku kasumi tasemeks jääb 6 %-line omakapitali tootlus, mida komisjon peab seda tüüpi tegevusala puhul mõistlikuks, võttes arvesse DSB kodumaiste konkurentide saavutatud kasumeid, millele viitas DKT.
The Commission also notes that this mechanism includes corrections concerning efficiency and qualitative improvements.
Komisjon märgib samuti, et kõnealune mehhanism hõlmab tõhususe ja kvalitatiivsete parendustega seotud korrektsioonivõimalusi.
The mechanism under consideration provides for a modulation of the gross reduction to enable DSB to retain part of the saved costs per passenger-kilometre and part of the increase in revenue due to increases in the number of passengers measured in passenger-kilometres (see recital 228).
Kavandatav mehhanism näeb nimelt ette brutokärpe moduleerimise, et DSB saaks reisijakilomeetrite kohta tehtud kulutuste vähendamisest ja reisijakilomeetrites väljendatavast reisijate arvu kasvust tuleneva osa säilitada (vt põhjendus 228).
These corrections are applied according to the following formula:
Kõnealuseid korrektiive rakendataks järgmise võrrandi alusel:
Refund mechanism = gross reduction – corrections (Cost Δ.
Tagastamismehhanism = brutokärbe – korrektiivid (kulu Δ.
The Commission also notes that the parameters for determining the net reduction and thus taking these corrections into account are predetermined and quantified (see recital 229).
Komisjon märgib samuti, et parameetrid, mille alusel saab netokärpe kindlaks määrata ja ühtlasi korrektiive arvesse võtta, on eelnevalt kindlaks määratud ja arvuliselt väljendatud (vt põhjendus 229).
The refund mechanism can be modulated as follows:
Tagastamismehhanismi võib nimelt moduleerida järgmiselt:
Cost Δ. if DSB has reduced its costs (per passenger-kilometre) compared with the average cost over the past 4 years, that improvement will be calculated as follows: differential in cost per passenger-kilometre (as a percentage) compared with the average cost over the last 4 years multiplied by a total cost basis, and
kulu Δ kui DSB on kulusid (reisijakilomeetri kohta) võrdluses nelja viimase aasta keskmiste kuludega kärpinud, arvestatakse see parendus välja järgmiselt: kulude vahe reisijakilomeetri kohta võrreldes nelja viimase aasta keskmise kuluga (protsentides) korrutatud üldise tulubaasiga, ja
Pas.km Δ if the number of passengers increases, the increase in passenger traffic measured in passenger-kilometres will be multiplied by DKK 0,80, and the gross reduction will also be reduced by that amount [49].
reisijakm Δ kui reisijate arv kasvab, korrutatakse reisijateveo kasv reisijakilomeetrites 0,80 Taani krooniga [49] ja saadud summa võrra vähendatakse ka brutokärbet.
The Commission points out that those corrections comply with paragraph 7 of the Annex to Regulation (EC) No 1370/2007, which provides that:
Komisjon märgib, et nimetatud korrektiivid on kooskõlas määruse nr 1370/2007 lisa punktiga 7, milles on sätestatud:
‘The method of compensation must promote the maintenance or development of effective management by the public service operator, which can be the subject of an objective assessment, and the provision of passenger transport services of a sufficiently high standard’.
„Hüvitamismeetod peab olema suunatud sellele, et säilitada või arendada avaliku teenuse osutaja tõhusat haldustegevust, mida oleks võimalik objektiivselt hinnata, ja piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist.”
In this case, the correction envisaged, based on the increase in passenger numbers and the decrease in unit costs, suitably expresses the concepts of improvements in effective management and quality of the service provided.
Käesoleval juhul väljendab ettenähtud korrektiiv, mis tugineb reisijate arvu kasvule ja ühiku kulu vähenemisele, sobival viisil juhtimise tõhustamise ja osutatava teenuse kvaliteedi tõstmise mõisteid.
However, the Commission considers that each of these corrections can be made only in so far as each of the parameters adopted also shows an improvement compared with the results obtained previously on those parameters.
Komisjon leiab siiski, et korrektiivi saab teha üksnes juhul, kui valitud parameeter väljendab ka samade parameetrite alusel saavutatud tulemuste paranemist.
This restriction is necessary in order to avoid, in the event of a substantial improvement in one parameter, a bonus being obtained by virtue of the other parameter even though the second parameter shows only a below-forecast improvement.
Seda piirangut on vaja vältimaks, et ühe parameetri olulise paranemise korral saadakse toetust teise parameetri alusel, samas kui nimetatud teine parameeter väljendab prognoositust väiksemat paranemist.
Finally, the refund mechanism is supplemented by setting an upper limit intended to ensure that the level of profit does not exceed the level of what is considered a reasonable profit according to the following formula (see recitals 233-237):
Tagastamismehhanismi täiendamiseks määratakse kindlaks ülempiir, mille eesmärgiks on tagada, et teenitav kasum ei ületaks mõistliku kasumi määra järgmise võrrandi alusel (vt põhjendused 233–237):
Reasonable profit (6 %) + corrections (Cost Δ.
Mõistlik kasum (6 %) + korrektiivid (kulu Δ.
+ Pas.km Δ)
+ reisijakm Δ)
The corrections applied to take account of efficiency gains and/or the improvement in the quality of the service will allow the reasonable profit to be varied between 6 % and 12 %, with an annual cap set at 10 % over 3 years, on the basis of objective criteria (see recitals 235-237).
Nõnda võimaldavad tegevuse tõhustamisega ja/või teenuse kvaliteedi tõstmisega arvestamiseks tehtavad korrektiivid jätta mõistliku kasumi objektiivsetest kriteeriumidest lähtuvalt (vt põhjendused 235–237) vahemikku 6–12 %, kusjuures kolme aasta keskmine ülempiir on 10 %.
The Commission considers that, within this range, the profit granted by Denmark to DSB in the context of its public service activities remains reasonable if it is limited to 10 % over 3 years.
Komisjon on seisukohal, et selles vahemikus on kasum, mida Taani lubab DSBl teenida, mõistlik, seda enam et kolme aasta keskmine ülempiir on 10 %.
The Commission’s conclusion is based on a range of indications based on the information available to it in order to assess whether the level of profit is reasonable.
Komisjoni järeldus tugineb näitajatele, mis tulenevad komisjonile mõistliku kasumi hindamisel kättesaadavast teabest.
That analysis also shows that some rail undertakings had low or even negative levels of economic profitability during the period (PKP, Eurostar, NSB).
Samuti näitab analüüs, et mõne raudtee-ettevõtte tasuvus on samal ajavahemikul olnud madal või koguni negatiivne (PKP, Eurostar, NSB).
According to the study, several undertakings on the other hand had levels of economic profitability close to DSB’s level of a 3 % ROA (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %) or indeed a great deal higher than it (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %).
Uurimuse kohaselt on aga mitme ettevõtte tasuvus olnud DSB 3 %-lise ROAga võrreldav (SNCB 2 %, SNCF 2 %, Trenitalia 3 %) või selgelt kõrgem (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %).
The Commission also relies on its decision-making practice in the area of services of general economic interest [52].
Samuti tugineb komisjon üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas varem vastu võetud otsustele [52].
The Commission’s assessment also takes account of the fact that DSB assumes part of the risk associated with that activity, since the contractual payments are fixed in advance and cannot be increased in the event of a shortfall compared with the forecasts reflecting a deterioration in DSB’s performance caused, for example, by an unintended rise in costs or a drop in the company’s receipts.
Lisaks võetakse komisjoni hinnangus arvesse tõsiasja, et DSB kannab osa selle tegevusega seotud riskist, kuna lepingujärgsed maksed on eelnevalt kindlaks määratud ning neid ei saa suurendada, kui ilmneb prognoositust halvem tulem, mis väljendab DSB töö tulemuslikkuse halvenemist, mille põhjuseks võib olla näiteks ettevõtte kulude suurenemine või tulude vähenemine.
The Commission notes that, since the company is exposed to a risk in terms of its profitability and has no guarantee that the 6 % contractual profitability will be achieved, it appears appropriate to encourage it to make efficiency gains and, in so doing, to allow it to retain part of the resulting profits, including profits beyond that contractual level, within the range referred to above.
Komisjon märgib, et kuna ettevõte peab kandma tasuvusega seotud riski, mille tõttu puudub tagatis, et lepingus ettenähtud 6 %-line tasuvuse määr ka tegelikult saavutatakse, tundub kasulik stimuleerida ettevõtet oma tegevust tõhustama ning võimaldada ettevõttel selle kaudu kasvanud tasuvuse viljad osaliselt endale jätta ka juhul, kui lepingus ette nähtud tase ületatakse – seda aga eespool nimetatud vahemikus.
Finally, the Commission notes on the basis of the Danish authorities’ empirical investigation that the application of this refund mechanism in the past would have led to levels of return on equity for DSB in the period 2004-08 ranging between 8,8 % and 11,9 % and that it would have entailed a refund of DKK 38 million for 2006 taking into account the ‘10 % over 3 years rule’ (see recitals 238-240).
Samuti märgib komisjon Taani asutuste esitatud empiirilise demonstratsiooni põhjal, et kui tagastamismehhanismi oleks rakendatud juba varem, siis oleks DSB omakapitali tootlikkus jäänud aastatel 2004–2008 vahemikku 8,8–11,9 % ning see tähendanuks 2006. aasta eest 38 miljoni Taani krooni tagastamist, võttes arvesse reeglit, mille kohaselt kolme aasta keskmine ei või ületada 10 % (vt põhjendused 238–240).
Consequently, the Commission concludes that DSB’s surplus profits show that the contractual payments exceeded the level that was necessary to compensate for the costs incurred in discharging a public service obligation under all the public service contracts plus a reasonable profit.
Seega järeldab komisjon, et DSB kasum näitab, et lepingujärgsed maksed on olnud suuremad, kui olnuks vaja kõigi avaliku teenindamise lepingute alusel saadud kohustuste täitmise hüvitamiseks, võttes arvesse ka mõistlikku kasumit.
In the present case, the Commission considers that the collection of additional dividends of an amount clearly in excess of that surplus made it possible to avoid overcompensation of DSB.
Komisjon on seisukohal, et praktikas võimaldas kõnealusest kasumist selgelt suuremas summas dividendide väljamaksmine vältida DSBle liigse hüvitise maksmist.
Although the Commission concludes that there was no overcompensation in this case, it makes its conclusion dependent on the implementation of the refund mechanism as described in this Decision and specified in recital 356 above.
Ehkki komisjon järeldab, et käesoleval juhul ei ole liigset hüvitist makstud, seatakse tingimuseks käesolevas otsuses kirjeldatud ja põhjenduses 356 täpsustatud tagastamismehhanismi rakendamine.
The Commission points out that it is not in dispute that the delivery of rolling stock provided for under the public transport service contracts by the manufacturer Ansaldobreda was subject to substantial delay.
Komisjon märgib, et veeremi tarnimisel avaliku teenindamise lepingute kohaselt on tarnija AnsaldoBreda oluliselt hilinenud.
To fulfil its obligations, DSB used rented rolling stock, which was the subject of additional contracts with the Danish Ministry of Transport.
Oma kohustuste täitmiseks kasutas DSB renditud veeremit, mistõttu sõlmiti Taani transpordiministeeriumiga ka täiendavad lepingud.
The Commission points out that, under the public service contracts concluded between the Danish Ministry of Transport and DSB, the latter was to bear the costs corresponding to the depreciation of the trains and interest, and that those costs were covered by the contractual payments.
Komisjon tuletab meelde, et Taani transpordiministeeriumi ja DSB vahel sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohaselt pidi rongide amortisatsiooni- ja intressikulud kandma DSB ning et need kaeti lepingujärgsete maksetega.
The Commission therefore considers that three aspects should be distinguished.
Seega leiab komisjon, et eristada tuleb kolme aspekti.
First, the Commission points out that, in the context of the public transport service contract for 2000-04, the consequences of the delays were not taken fully into account in the calculation of the contractual payments.
Esiteks märgib komisjon seoses aastateks 2000–2004 sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga, et viivituste rahalisi tagajärgi ei võetud lepingujärgsete maksete arvestamisel täiel määral arvesse.
The Danish authorities have acknowledged that this resulted in a positive effect of DKK 154 million.
Taani asutused nõustusid, et sellest tulenes 154 miljoni Taani krooni suurune positiivne mõju.
DKK 50 million of that figure was paid back to the State in the form of a voluntary reduction in the contractual payments.
Nimetatud summast on 50 miljonit krooni riigile lepingujärgsete maksete vabatahtliku vähendamise vormis tagasi makstud.
The Commission consequently considers that DSB received contractual payments of DKK 104 million corresponding to costs which it did not incur.
Seega on komisjon seisukohal, et DSB on saanud 104 miljoni krooni ulatuses lepingujärgseid makseid kulude hüvitamiseks, mida ettevõte ei ole kandnud.