natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the calculation of CBGB one of the following two rules shall be used:
Maa-aluse elusa biomassi süsinikuvaru (CBGB) arvutamiseks kasutatakse järgmisi valemeid:
below ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare);
elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
weight of below ground living biomass (measured as mass of dry matter per hectare);
maa-aluse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);
For cropland, perennial crops and forest plantations the value for BBGB shall be the average weight of the below ground living biomass during the production cycle.
Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BBGB väärtus maa-aluse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.
R ratio of below ground carbon stock in living biomass to above ground carbon stock in living biomass.
elusas biomassis sisalduva maa-aluse süsinikuvaru ja elusas biomassis sisalduva maapealse süsinikuvaru suhe.
Appropriate values for R set out in point 8 may be used.
R puhul võib kasutada 8. punktis esitatud asjakohaseid väärtusi.
Dead organic matter
Surnud orgaaniline aine
For the calculation of CDOM the following rule shall apply:
Surnud orgaanilise aine süsinikuvaru (CDOM) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
above and below ground carbon stock in dead organic matter (measured as mass of carbon per hectare);
surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
carbon stock in dead wood pool (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.2.1;
lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.1;
carbon stock in litter (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.2.2.
varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2.2;
Carbon stock in dead wood pool
Lagupuidu süsinikuvaru
For the calculation of CDW the following rule shall apply:
Lagupuidu süsinikuvaru (CDW) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
carbon stock in dead wood pool (measured as mass of carbon per hectare);
lagupuidu süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
weight of dead wood pool (measured as mass of dry matter per hectare);
lagupuidu kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);
carbon fraction of dry matter in dead wood pool (measured as mass of carbon per mass of dry matter).
lagupuidu kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).
For CFDW the value of 0,5 may be used.
CFDW puhul võib kasutada väärtust 0,5.
Carbon stock in litter
Varise süsinikuvaru
For the calculation of CLI the following rule shall apply:
Varise süsinikuvaru (CLI) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
carbon stock in litter (measured as mass of carbon per hectare);
varise süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
weight of litter (measured as mass of dry matter per hectare);
varise kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);
carbon fraction of dry matter in litter (measured as mass of carbon per mass of dry matter).
varise kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).
For CFLI the value of 0,4 may be used.
CFLI puhul võib kasutada väärtust 0,4.
STANDARD SOIL CARBON STOCK IN MINERAL SOILS
MINERAALMULLA STANDARDNE SÜSINIKUVARU
A value for SOCST shall be selected from table 1, based on the appropriate climate region and soil type of the area concerned as set out in points 6.1 and 6.2.
Mulla standardse süsinikuvaru (SOCST) väärtus valitakse tabelist 1 lähtuvalt asjaomasest kliimapiirkonnast ning ala mullatüübist vastavalt punktidele 6.1. ja 6.2.
SOCST, standard soil organic carbon in the 0-30 centimetre topsoil layer
SOCST, mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis
(tonnes of carbon per hectare)
(mõõdetakse süsiniku tonnides hektari kohta)
Climate Region
Kliimapiirkond
Soil type
Mullatüüp
High activity clay soils
Kõrgaktiivne savimuld
Low activity clay soils
Väheaktiivne savimuld
Sandy soils
Liivmuld
Spodic soils
Leedemuld
Volcanic soils
Vulkaaniline muld
Wetland soils
Gleimuld
Boreal
Boreaalne
Cold temperate, dry
Mõõdukalt jahe, kuiv
Cold temperate, moist
Mõõdukalt jahe, niiske
Warm temperate, dry
Mõõdukalt soe, kuiv
Warm temperate, moist
Mõõdukalt soe, niiske
Tropical, dry
Troopiline, kuiv
Tropical, moist
Troopiline, niiske
Tropical, wet
Troopiline, vihmane
Tropical, montane
Troopiline, mäestikuline
Climate region
Kliimapiirkond
The appropriate climate region for the selection of the appropriate value for SOCST shall be determined from the climate region data layers available through the Transparency platform established by Article 24 of Directive 2009/28/EC.
Sobiv kliimapiirkond mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse asjakohase väärtuse väljavalimiseks määratakse direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud kliimapiirkondade andmekihtide alusel.
The appropriate soil type shall be determined according to figure 3.
Sobiv mullatüüp määratakse vastavalt joonisele 3.
The soil type data layers available through the Transparency platform established by Article 24 of Directive 2009/28/EC may be used as guidance to determine the appropriate soil type.
Direktiivi 2009/28/EÜ artikli 24 alusel loodud läbipaistvusplatvormis esitatud mullatüüpide andmekihte võib kasutada sobiva mullatüübi määramisel suunavatena.
Classification of soil types
Mullatüüpide liigitus
FACTORS REFLECTING THE DIFFERENCE IN SOIL ORGANIC CARBON COMPARED TO THE STANDARD SOIL ORGANIC CARBON
TEGURID, MIS KAJASTAVAD ERINEVUST MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU SISALDUSE JA MULLA ORGAANILISE SÜSINIKU STANDARDSISALDUSE VAHEL
Appropriate values for FLU, FMG and FI shall be selected from tables in this point.
FLU, FMG ja FI asjakohased väärtused valitakse käesoleva punkti all esitatud tabelist.
Factors for cropland
Põllumaa tegurid
Management
Maa majandamine
Input
Süsinikusisend
Temperate/Boreal, dry
Mõõdukalt soe, kuiv
Cultivated
Viljelemine
Full-tillage
Täielik mullaharimine
High with manure
Suur, sõnnikuga
High without manure
Suur, ilma sõnnikuta
Reduced tillage
Vähendatud
No till
Ilma mullaharimiseta
Temperate/Boreal, moist/wet
Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane
Tropical, moist/wet
Troopiline, niiske/vihmane
Tropical Montane
Troopiline, mäestikuline
Table 3 provides guidance for selecting appropriate values from Tables 2 and 4.
Tabel 3 on tabelitest 2 ja 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.
Guidance on management and input for cropland and perennial crops
Suunav teave seoses põllumaa ja mitmeaastaste kultuuride majandamise ja süsinikusisendiga
Management/Input
Majandamine/süsinikusisend
Guidance
Suunav teave
Substantial soil disturbance with full inversion and/or frequent (within year) tillage operations.
Mulla põhjalik segamine täieliku ümberpööramise ja/või sagedaste mullaharimistoimingutega aasta jooksul.
At planting time, little (e.g. < 30 %) of the surface is covered by residues.
Külviajal on vaid väike osa (nt < 30 %) mullast jääkidega kaetud.
Primary and/or secondary tillage but with reduced soil disturbance (usually shallow and without full soil inversion) and normally leaves surface with > 30 % coverage by residues at planting.
Põhimullaharimine ja/või teisene mullaharimine, kuid mulda ei segata täielikult (tavaliselt pindmise mulla segamine ja mulda ei pöörata täielikult ümber), mis jätab külviajal tavaliselt > 30 % mullast jääkidega kaetuks.
Direct seeding without primary tillage, with only minimal soil disturbance in the seeding zone.
Otsekülv ilma põhimullaharimiseta, mulda segatakse külvikohas vaid minimaalselt.
Herbicides are typically used for weed control.
Umbrohutõrjeks kasutatakse tavaliselt herbitsiide.
Low residue return occurs when there is due to removal of residues (via collection or burning), frequent bare-fallowing, production of crops yielding low residues (e.g. vegetables, tobacco, cotton), no mineral fertilisation or nitrogen-fixing crops.
Jääkide sisaldus on väike, juhul kui need eemaldatakse (kogumise või põletamise teel), maa jäetakse täiesti sööti, kasvatatakse vähe jääke andvaid kultuure (nt juurviljad, tubakas, puuvill), ei kasutata mineraalväetisi ega lämmastikku siduvaid kultuure.
Representative for annual cropping with cereals where all crop residues are returned to the field.
Tüüpiline üheaastaste teraviljade kasvatuse puhul, kus kõik põllukultuurijäägid viiakse tagasi põllule.
If residues are removed then supplemental organic matter (e.g. manure) is added.
Kui jäägid eemaldatakse, lisatakse täiendavalt orgaanilist ainet (nt sõnnik).
Also requires mineral fertilisation or nitrogen-fixing crop in rotation.
Vajab ka mineraalväetisi või lämmastikku siduvaid kultuure rotatsiooniga külvikordade puhul.
Represents significantly higher carbon input over medium carbon input cropping systems due to an additional practice of regular addition of animal manure.
Esindab keskmisest tunduvalt suurema süsinikusisendiga viljelussüsteeme, mis tuleneb korrapärasest loomasõnniku lisamisest.
Represents significantly greater crop residue inputs over medium carbon input cropping systems due to additional practices, such as production of high residue yielding crops, use of green manures, cover crops, improved vegetated fallows, irrigation, frequent use of perennial grasses in annual crop rotations, but without manure applied (see row above).
Esindab keskmise süsinikusisendiga võrreldes tunduvalt suurema taimejääkide sisendiga viljelussüsteeme täiendavate aspektide tõttu, nagu suure jäägikogusega kultuuride kasvatamine, roheliste taimede kasutamine väetisena, kattekultuurid, paremini taimestatud kesapõllud, niisutamine, mitmeaastaste rohttaimede kasutamine iga-aastaste rotatsiooniga külvikordade puhul, kuid ilma sõnniku lisamiseta (vt eelmine lahter ülal).
Factors for perennial crops, namely multi-annual crops whose stem is usually not annually harvested such as short rotation coppice and oil palm
Tegurid mitmeaastaste kultuuride puhul, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm
Perennial crop
Mitmeaastane kultuur
Table 3 in point 7.1 provides guidance for selecting appropriate values from Table 4.
Punktis 7.1 esitatud tabel 3 on tabelist 4 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.
Factors for grassland, including savannahs
Tegurid rohumaa, sh savannide puhul
Land Use
Maakasutus
Improved
Parandatud
High
Palju
Nominally managed
Minimaalselt majandatud
Moderately degraded
Mõõdukalt kahjustatud
Severely degraded
Tugevalt kahjustatud
Savannah
Savann
Tropical Montane, dry
Troopiline, mäestikuline, kuiv
Table 6 provides guidance for selecting appropriate values from Table 5.
Tabel 6 on tabelist 5 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.
Guidance on management and input for grassland
Suunav teave seoses rohumaade majandamise ja süsinikusisendiga
Represents grassland which is sustainably managed with moderate grazing pressure and that receive at least one improvement (e.g. fertilisation, species improvement, irrigation).
Rohumaa, mida majandatakse säästvalt, millel karjatamine on mõõdukas ning mida parandatakse vähemalt ühel viisil (nt väetamine, täiustatud liigivalik, niisutamine).
Represents non-degraded and sustainably managed grassland, but without significant management improvements.
Kahjustamata seisundis ja säästvalt majandatud rohumaa, mille majandamisel ei ole eriti parandamist rakendatud.
Represents overgrazed or moderately degraded grassland, with somewhat reduced productivity (relative to the native or nominally managed grassland) and receiving no management inputs.
Ülekarjatatud või mõõdukalt kahjustatud rohumaa, mille tootlikkus on veidi vähenenud (võrreldes loodusliku või minimaalselt majandatud rohumaaga) ning millel puuduvad majandamisega seotud süsinikusisendid.
Implies major long-term loss of productivity and vegetation cover, due to severe mechanical damage to the vegetation and/or severe soil erosion.
Tootlikkus ja taimkate on pikaajaliselt tugevalt kahjustatud, mis tuleneb taimkatte tõsistest mehhaanilistest vigastustest ja/või tugevast mullaerosioonist.
Applies where no additional management inputs have been used.
Kasutatakse juhul, kui täiendavad majandamisega seotud süsinikusisendid puuduvad.
Applies to improved grassland where one or more additional management inputs/improvements have been used (beyond that is required to be classified as improved grassland).
Kasutatakse parandatud rohumaa puhul, kus on üks või enam täiendavat majandamisega seotud süsinikusisendit või parandust (lisaks sellele, mis on nõutav rohumaa parandatuks klassifitseerimise puhul).
Factors for forest land having at least 10 % canopy cover
Tegurid metsamaa puhul, kus võrade liitus on vähemalt 30 %
Native forest (non-degraded)
Looduslik mets (kahjustamata)
n/a [1]
e/k [1]
n/a
e/k
Managed forest
Majandatud mets
Tropical, moist/dry
Troopiline, niiske/kuiv
Shifting cultivation-shortened fallow
Vahelduvviljelus – lühendatud kasvuperiood
Shifting cultivation-mature fallow
Vahelduvviljelus – täispikk kasvuperiood
Temperate/Boreal, moist/dry
Mõõdukas/boreaalne, niiske/vihmane
Table 8 provides guidance for selecting appropriate values from Table 7.
Tabel 8 on tabelist 7 asjakohaste väärtuste valimisel suunav.
Guidance on land use for forest land
Suunav teave metsamaa maakasutusega seoses
Native forest
Looduslik mets
(non-degraded)
(kahjustamata)
Represents native or long-term, non-degraded and sustainably managed forest.
Looduslik mets või kahjustamata ning pikaajaliselt ja säästlikult majandatud mets
Shifting cultivation
Vahelduvviljelus
Permanent shifting cultivation, where tropical forest or woodland is cleared for planting of annual crops for a short time (e.g. 3-5 years) period and then abandoned to regrowth.
Pidev vahelduvviljelus, kus troopiline mets või metsamaa raadatakse üheaastaste kultuuride lühiajaliseks (nt 3–5 aastat) istutamiseks ning jäetakse seejärel sööti ja lastakse metsal uuesti üles kasvada.
Mature fallow
Täispikk kasvuperiood
Represents situations where the forest vegetation recovers to a mature or near mature state prior to being cleared again for cropland use.
Olukord, kus mets kasvab küpseks või peaaegu küpseks ning raadatakse siis maa põllumajanduslikuks kasutuseks.
Shortened fallow
Lühendatud kasvuperiood
Represents situations where the forest vegetation recovery is not attained prior to reclearing.
Olukord, kus metsal ei lasta enne raadamist küpseks kasvada.
CARBON STOCK VALUES FOR ABOVE AND BELOW GROUND VEGETATION CARBON STOCK
SÜSINIKU SISALDUSE VÄÄRTUSED MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU PUHUL
For CVEG or R the appropriate values laid down in this point may be used.
CVEG või R puhul võib kasutada käesoleva punkti all sätestatud väärtusi.
Vegetation values for cropland (general)
Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa puhul (üldine)
(tonnes carbon/hectare)
(tonni süsinikku/ha)
Vegetation values for sugar cane (specific)
Taimestiku süsinikuväärtused suhkruroo puhul (spetsiifiline)
Domain
Vööde
Ecological zone
Ökoloogiline vöönd
Continent
Maailmajagu
(tonnes carbon per hectare)
(tonni süsinikku/ha)
Tropical dry
Troopiline, kuiv
Tropical dry forest
Troopiline kuiv mets
Asia (continental, insular)
Aasia (manner, saared)
Tropical scrubland
Troopiline võsamaa
Tropical moist
Troopiline, niiske
Tropical moist deciduous forest
Troopiline niiske heitlehine mets
Central and South America
Kesk- ja Lõuna-Ameerika
Tropical wet
Troopiline, vihmane
Tropical rain forest
Troopiline vihmamets
Warm temperate dry
Mõõdukalt soe, kuiv
Subtropical steppe
Subtroopiline stepp
Warm temperate moist
Mõõdukalt soe, niiske
Subtropical humid forest
Subtroopiline niiske mets
Perennial crops, namely multi-annual crops whose stem is usually not annually harvested such as short rotation coppice and oil palm
Mitmeaastased kultuurid, mille tüve igal aastal tavaliselt maha ei lõigata, nt lühikese raieringiga madalmets ja õlipalm
Vegetation values for perennial crops (general)
Taimestiku süsinikuväärtused mitmeaastaste kultuuride puhul (üldine)
Temperate (all moisture regimes)
Mõõdukas (kõik niiskusrežiimid)
Vegetation values for specific perennial crops
Taimestiku süsinikuväärtused konkreetsete mitmeaastaste kultuuride puhul
Crop type
Põllukultuuri liik
Jatropha
Jatrofa
Oil palm
Õlipalm
Vegetation values for grassland — excluding scrubland (general)
Taimestiku süsinikuväärtused põllumaa (v.a võsamaa) puhul (üldine)
Boreal — Dry & Wet
Boreaalne – kuiv/vihmane
Cool Temperate — Dry
Mõõdukalt jahe – kuiv
Cool Temperate — Wet
Mõõdukalt jahe – vihmane
Warm Temperate — Dry
Mõõdukalt soe – kuiv
Warm Temperate — Wet
Mõõdukalt soe – vihmane
Tropical — Dry
Troopiline – kuiv
Tropical — Moist & Wet
Troopiline – niiske/vihmane
Vegetation values for Miscanthus (specific)
Taimestiku süsinikuväärtused siidpöörise puhul (spetsiifiline)
Subtropical dry forest
Subtroopiline kuiv mets
Vegetation values for scrubland, namely land with vegetation composed largely of woody plants lower than 5 meter not having clear physiognomic aspects of trees
Taimestiku süsinikuväärtused võsamaa puhul, kus taimkate koosneb suures osas alla 5 meetri kõrgustest puittaimedest, millel selgelt puudub puudele omane välimus
North and South America
Põhja- ja Lõuna-Ameerika
Asia (continental)
Aasia (manner)
Asia (insular)
Aasia (saared)
Temperate
Parasvööde
Global
Kogu maailm
Vegetation values for forest land — excluding forest plantations — having between 10 % and 30 % canopy cover
Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on 10–30 %
Tropical moist forest
Troopiline niiske mets
Tropical mountain systems
Troopilised mägisüsteemid
Temperate oceanic forest
Parasvöötme mereline mets
Temperate continental forest
Parasvöötme mandriline mets
Asia, Europe (≤ 20 y)
Aasia, Euroopa (≤ 20 a)
Asia, Europe (> 20 y)
Aasia, Euroopa (> 20 a)
North and South America (≤ 20 y)
Põhja- ja Lõuna-Ameerika (≤ 20 a)
North and South America (> 20 y)
Põhja- ja Lõuna-Ameerika (> 20 a)
Temperate mountain systems
Parasvöötme mägisüsteemid
Boreal coniferous forest
Boreaalne okaspuumets
Asia, Europe, North America
Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika
Boreal tundra woodland
Boreaalne metsatundra
Asia, Europe, North America (≤ 20 y)
Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (≤ 20 a)
Asia, Europe, North America (> 20 y)
Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika (> 20 a)
Boreal mountain systems
Boreaalsed mägisüsteemid
Vegetation values for forest land — excluding forest plantations — having more than 30 % canopy cover
Taimestiku süsinikuväärtused metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %
CVEG (tonnes carbon per hectare)
CVEG (tonni süsinikku/ha)
Vegetation values for forest plantations
Taimestiku süsinikuväärtused metsaistanduste puhul
Africa broadleaf > 20 y
Aafrika laialehised > 20 a
Africa broadleaf ≤ 20 y
Aafrika laialehised ≤ 20 a
> 20 y
Aafrika seedermänd > 20 a
≤ 20 y
Aafrika seedermänd ≤ 20 a
Americas Eucalyptus sp.
Ameerika eukalüpt
Americas Pinus sp.
Ameerika seedermänd
Americas Tectona grandis
Ameerika suur tiikpuu
Americas other broadleaf
Muud Ameerika laialehised
Asia broadleaf
Aasia laialehised
Asia other
Aasia muud puud
Tropical shrubland
Troopiline võsamaa
Africa broadleaf
Aafrika laialehised
Asia broadleaf > 20 y
Aasia laialehised > 20 a
Asia broadleaf ≤ 20 y
Aasia laialehised ≤ 20 a
Asia coniferous > 20 y
Aasia okaspuud > 20 a
Asia coniferous ≤ 20 y
Aasia okaspuud ≤ 20 a
Subtropical mountain systems
Subtroopilised mägisüsteemid
Asia, Europe, broadleaf > 20 y
Aasia, Euroopa laialehised > 20 a
Asia, Europe, broadleaf ≤ 20 y
Aasia, Euroopa laialehised ≤ 20 a
Asia, Europe, coniferous > 20 y
Aasia, Euroopa okaspuud > 20 a
Asia, Europe, coniferous ≤ 20 y
Aasia, Euroopa okaspuud ≤ 20 a
Temperate continental forest and mountain systems
Parasvöötme mandriline mets ja mägisüsteemid
Boreal coniferous forest and mountain systems
Boreaalne okaspuumets ja mägisüsteemid
Asia, Europe > 20 y
Aasia, Euroopa > 20 a
Asia, Europe ≤ 20 y
Aasia, Euroopa ≤ 20 a
n/a = not applicable; in these cases FMG and FI shall not apply and for the calculation of SOC the following rule may be used: SOC = SOCST × FLU.
e/k = ei kohaldata, neil juhtudel FMG ja FI ei sobi ning mulla orgaanilise süsiniku (SOC) arvutamiseks võib kasutada järgmist valemit: SOC = SOCST × FLU
CS I
CSI
C VEG
CVEG
For the calculation of CSR the appropriate management and input factors are those that were applied in January 2008.
CSR arvutamiseks kasutatakse 2008. aasta jaanuaris kehtestatud asjakohaseid majandamis- ja süsinikusisendi tegureid.
For the calculation of CSA the appropriate management and input factors are those that are being applied and will lead to the equilibrium carbon stock concerned.
CSA arvutamiseks on asjakohased majandamis- ja süsinikusisendi tegurid need, mida praegu kohaldatakse ja mille tulemusena tasakaalustub asjaomane süsinikuvaru.
C DOM
CDOM
C DW
CDW
SOC ST
SOCST
F LU
FLU
F MG
FMG
C BM
CBM
C AGB
CAGB
C BGB
CBGB
B AGB
BAGB
CF B
CFB
B BGB
BBGB
C LI
CLI
DOM DW
DOMDW
CF DW
CFDW
DOM LI
DOMLI
CF LI
CFLI
Council Decision 2010/336/CFSP
Nõukogu otsus 2010/336/ÜVJP,
on EU activities in support of the Arms Trade Treaty, in the framework of the European Security Strategy
ELi tegevuste kohta relvakaubanduslepingu toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames
On 12 December 2003 the European Council adopted a European Security Strategy that called for an international order based on effective multilateralism.
Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles kutsutakse üles arendama välja tõhusal mitmepoolsusel põhinev rahvusvaheline kord.
The European Security Strategy acknowledges the United Nations (UN) Charter as the fundamental framework for international relations.
Euroopa julgeolekustrateegias tunnustatakse rahvusvaheliste suhete põhiraamistikuna ÜRO põhikirja.
Strengthening the UN and equipping it to fulfil its responsibilities and to act effectively, is a priority of the European Union.
Euroopa Liidu jaoks on esmatähtis ÜRO tugevdamine ja talle oma kohustuste täitmiseks ja tõhusaks tegutsemiseks piisavate vahendite andmine.
On 6 December 2006 the UN General Assembly adopted resolution 61/89 entitled ‘Towards an arms trade treaty: establishing common international standards for the import, export and transfer of conventional arms’.
ÜRO Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006. aastal vastu resolutsiooni 61/89 pealkirjaga „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”.
In its conclusions of 11 December 2006, the Council welcomed the formal start of the process towards the elaboration of a legally binding international Arms Trade Treaty (hereinafter referred to as ‘ATT’) and noted with appreciation that a clear majority of UN Member States had supported UN General Assembly resolution 61/89, including all Member States of the Union.
Oma 11. detsembri 2006. aasta järeldustes tervitas nõukogu õiguslikult siduva rahvusvahelise relvakaubanduslepingu väljatöötamisele suunatud protsessi ametlikku algust ning märkis tunnustavalt, et ÜRO liikmesriikide selge enamus, kaasa arvatud kõik liidu liikmesriigid, toetas ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/89.
The Council reaffirmed that the Union and its Member States would play an active role in this process, and underlined the importance of cooperation in this process with other States and regional organisations.
Nõukogu kinnitas taas, et liit ja selle liikmesriigid kavatsevad kõnealuses protsessis aktiivselt osaleda, ning rõhutas, et selles protsessis on suur tähtsus koostööl teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega.
The UN Secretary-General set up a Group of Governmental Experts (hereinafter referred to as ‘GGE’), comprising 28 members, to continue the consideration of a possible ATT.
ÜRO peasekretär moodustas 28 liikmest koosneva valitsusekspertide töörühma, mis peab jätkama võimaliku relvakaubanduslepingu sõlmimise kaalumist.