natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping-up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist, eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at Union level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja -meetmed liidu tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.
Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul väljakujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.
While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in those countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities.
Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest uurimiskavadest, uuringuteemadest ja -prioriteetidest.
The Commission, in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme Cooperation, provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
Oma 11. juuni 2007. aasta eriprogrammi „Koostöö” rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET PLUSile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.
By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
Üldjoontes on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS toiminud hästi ja seega on tähtis tagada uurimistöö jätkumine, et lahendada pakilised keskkonnaprobleemid.
In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.
Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden (the Participating States) have agreed to jointly undertake the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (‘BONUS’).
Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („BONUS”) ühises algatamises.
BONUS aims to support scientific development and innovation by providing the necessary legal and organisational framework for trans-national cooperation between the Baltic Sea States on environmental research in the Baltic Sea region.
BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja innovatsiooni, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide piiriüleseks koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.
While largely focused on environmental research, BONUS cuts across a number of related Union research programmes on a range of human activities having accumulated impacts on ecosystems such as fisheries, aquaculture, agriculture, infrastructure (including in the field of energy), transport, training and mobility of researchers as well as socioeconomic issues.
Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjakohase liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (sealhulgas energeetika valdkonnas), transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi.
BONUS is of considerable relevance to a number of Union policies and directives including the Union Strategy for the Baltic Sea Region; the Common Fisheries Policy; the Common Agricultural Policy, Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy [5]; Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive) [6], as well as international commitments of the Union such as the HELCOM Baltic Sea Action Plan.
BONUS on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas ELi Läänemere-piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik), [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), [6] ning liidu rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava.
As a result, many other areas of Union policy will benefit from BONUS.
Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil.
In order to increase the impact of BONUS, the Participating States have agreed to the Union participating in it.
BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles.
BONUS should include a strategic phase, followed by the implementation phase, to provide an opportunity to carry out a wide stakeholder consultation on a strategically-driven research agenda also capable of tackling emerging research needs.
BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva uurimiskava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele.
During the strategic phase of BONUS, the involvement of additional sector-oriented funding agencies should be sought to further enhance the integration of research addressing cross-sectoral end-user needs and to ensure the effective use and uptake of results for policy and resource management arrangements across a wide array of economic sectors.
BONUSe strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.
At the end of the strategic phase, the Commission should verify that the Strategic Research Agenda, Stakeholders Consultation Platforms and implementation modalities are in place for BONUS to enter the implementation phase.
Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakenduskord on välja töötatud, et oleks võimalik alustada BONUSe rakendusetappi.
The Commission may, if appropriate, make recommendations for improving the Strategic Research Agenda.
Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks.
The transition to the implementation phase should be seamless and without delays.
Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta.
Participating States have agreed to contribute EUR 50 million to BONUS.
Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSt toetatakse 50 miljoni euroga.
In-kind contributions in the form of access to and use of infrastructures (in-kind infrastructure contribution) should be allowed, provided that they do not represent a significant part of the entire contribution.
Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuurile juurdepääsu ja kasutamise võimaldamise kaudu („mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest.
They should be subject to an evaluation of their value and their utility for carrying out BONUS projects.
Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata.
The Union participation in BONUS should not exceed EUR 50 million for its entire duration and match, within that limit, the contribution of the Participating States in order to increase their interest in carrying out BONUS jointly.
Liidu toetus BONUSele ei tohiks kogu selle kestuse vältel ületada 50 miljonit eurot ning see peaks vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi BONUSe ühise rakendamise vastu.
Most of the Union financial contribution should be allocated to the implementation phase.
Suurem osa liidu rahalisest toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile.
A ceiling should be defined for each phase.
Iga etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär.
The ceiling for the implementation phase should be increased by any amount remaining after implementation of the strategic phase.
Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.
The joint implementation of BONUS requires a dedicated implementation structure, as provided for in Decision 2006/971/EC.
BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ.
The Participating States have agreed on such a dedicated implementation structure and set up the Baltic Organisations’ Network for Funding Science (BONUS EEIG) to implement BONUS.
Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”).
BONUS EEIG should be the recipient of the Union financial contribution.
BONUS EEIG peaks saama liidu rahalist toetust.
While reminding the Participating States that the principle of a real common pot is important, each Participating State will decide, in accordance with the funding rules and procedures common to BONUS, whether to administer its own contribution or whether its contribution will be administered by BONUS EEIG.
Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik kooskõlas BONUSe ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetlustega, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG.
BONUS EEIG should also ensure that the implementation of BONUS complies with the principle of sound financial management.
Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et BONUSe rakendamine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
The Union financial contribution should be subject to formal commitments from the competent national authorities of the Participating States and the payment of their financial contributions.
Liidu rahaline toetus peaks olema sõltuv osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlikest kinnitustest ning nende rahalise toetuse maksmisest.
The payment of the Union contribution for the strategic phase should be subject to the conclusion of a grant agreement between the Commission on behalf of the Union and BONUS EEIG that should be governed by Regulation (EC) No 1906/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007 to 2013) [7] in order to facilitate and simplify its management.
Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), [7] et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada.
The payment of the Union contribution for the implementation phase should be subject to the conclusion of an implementation agreement between the Commission on behalf of the Union and BONUS EEIG, containing the detailed arrangements for the use of the Union financial contribution.
Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, millega nähakse ette ühe liidu rahalise toetuse kasutamise üksikasjalik kord.
This part of the Union financial contribution should be managed under indirect centralised management in accordance with Articles 54(2)(c) and 56 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [8] (Financial Regulation), and Articles 35, 38(2) and 41 of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [9].
Seda liidu rahalise toetuse osa tuleks juhtida kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [8] („finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) [9] artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41.
Any interest accruing on the contributions paid to BONUS EEIG should be considered to be its revenue and assigned to the implementation of BONUS.
BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisse.
In order to protect its financial interests, the Union should have the right to reduce, withhold or terminate its financial contribution in the event that BONUS is implemented inadequately, partially or late, or the Participating States do not contribute, or contribute partially or late, to the financing of BONUS, on the terms set out in the agreements to be concluded between the Union and BONUS EEIG.
Kui BONUSt rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega BONUSe rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.
In order to efficiently implement BONUS, during the implementation phase, financial support should be granted to participants in BONUS projects selected at the central level under the responsibility of BONUS EEIG following calls for proposals.
BONUSe tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid.
The grant and payment of such financial support to participants in BONUS should be transparent, unbureaucratic and in accordance with common rules in line with the Seventh Framework Programme.
BONUSe projektides osalejatele sellise rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega kooskõlas.
Whilst the Joint Research Centre is a department of the Commission, its institutes nevertheless possess research capabilities that are relevant to BONUS and could contribute to its implementation.
Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa BONUSe rakendamisele.
It is therefore appropriate to define the role of the Joint Research Centre in terms of its eligibility for funding.
Seepärast on asjakohane määrata Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.
In order to assure equal treatment, the evaluation of proposals should follow the same principles applicable to proposals submitted under the Seventh Framework Programme.
Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks projektiettepanekute hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid.
Therefore the evaluation of proposals should be performed centrally under the responsibility of BONUS EEIG by independent experts with a good knowledge of local conditions on the basis of transparent and common criteria, and funding should be allocated in accordance with a centrally approved ranking list.
Seetõttu peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIGi juhtimisel keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid, tehes seda läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal, ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt.
Ranking and priority order should be approved by BONUS EEIG strictly following the outcome of the independent evaluation, which should be binding.
Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.
Any Member State and any country associated with the Seventh Framework Programme should be entitled to join BONUS.
Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama BONUSega liituda.
In line with the objectives of the Seventh Framework Programme, participation by any other countries in BONUS, in particular those countries bordering the Baltic Sea or providing its drainage basin, should be possible where such participation is provided for by the relevant international agreement and where both the Commission and the Participating States agree to it.
Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine BONUSes, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad riigid on sellega nõus.
In accordance with the Seventh Framework Programme, the Union should have the right to agree on the conditions relating to its financial contribution to BONUS with regard to the participation by other countries in accordance with the rules and conditions set out in this Decision.
Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku BONUSele oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.
Appropriate measures should be taken to prevent irregularities and fraud and the necessary steps should be taken to recover funds lost, wrongly paid or incorrectly used in accordance with Council Regulations (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities financial interests [10] and (Euratom/EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interest against fraud and other irregularities [11] and Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) [12].
Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), [10] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) [11] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) [12].
The research activities carried out under BONUS should conform to ethical principles in accordance with the general principles of the Seventh Framework Programme, and follow the principles of gender mainstreaming and gender equality, and sustainable development.
BONUSe alusel toimuv teadustegevus peaks vastama eetilistele põhimõtetele vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning järgima soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid.
In the light of an interim evaluation conducted by the Commission, assisted by independent experts with a good knowledge of local conditions, the Commission should assess the quality and efficiency of the implementation of BONUS and progress towards the objectives set, and should conduct a final evaluation.
Komisjoni ja teda abistanud kohalikke olusid hästi tundvate sõltumatute ekspertide tehtud vahehindamise põhjal peaks komisjon hindama BONUSe rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti viima läbi lõpphindamise.
The participants in BONUS should communicate and disseminate their results widely, in particular to other similar regional marine research projects and make the information publicly available.
BONUSes osalejad peaksid oma tulemusi teatavaks tegema ja laialdaselt levitama, eelkõige teistele sarnastele piirkondlikele mereuuringuprojektidele, ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
The successful implementation of the projects already carried out under BONUS ERA-NET and BONUS ERA-NET PLUS brought to light the disastrous condition of the Baltic Sea.
BONUS ERA-NET ja BONUS ERA-NET PLUSi kohaselt juba teostatavate projektide eduka rakendamise käigus ilmnes Läänemere katastroofiline seisund.