natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The details of the scheme are set out in the Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) and Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme.
Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.
Under this scheme, the RBI sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits which are mandatory, both in Indian rupees and in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter.
Selle kava raames kehtestab India Reservpank ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
EC-kava koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Ka kohustab India Reservpank pankasid andma teatav osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.
As a result of the RBI Master Circulars exporters can obtain export credits at preferential interest rates as compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are solely set under market conditions.
India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab turu olukord.
It was found that the one of the companies used this scheme during the IP.
Tehti kindlaks, et üks äriühing kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.
Conclusion on the ECS
Järeldused EC-kava kohta
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 78 can decrease the interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation on such an exporter.
Põhjenduses 78 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud EC-krediidi soodusintressimäär aitab vähendada eksportija intressikulusid turutingimustest lähtuvate laenukuludega võrreldes ning on seega algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik.
Export financing is not per se more secure than domestic financing.
Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest kodumaisest finantseerimisest vähem riskantne.
In fact, it is usually perceived as being more risky and the extent of security required for a certain credit, regardless of the finance object, is a purely commercial decision of a given commercial bank.
Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi.
Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Hoolimata asjaolust, et EC-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse finantstoetusega algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.
In this context, it should be noted that neither Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 3(1)(a) of the basic Regulation.
Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ega ka WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu kohaselt ei ole subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks nõutav, et riigieelarvest oleks tehtud vastav eraldis (nt India valitsuse poolne kommertspankade kulude hüvitamine), vaid piisab valitsuse korraldusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of ‘government’ as set out in Article 2(b) of the basic Regulation.
India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punkti b kohaselt „valitsuse” määratluse alla.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
Reservpank on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses, täidab valitsuspoliitika (nt rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus.
The RBI directs private bodies, within the meaning of the second indent of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation, since the commercial banks are bound by the conditions it imposes, inter alia, with regard to the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
India Reservpangal on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspankadele on siduvad India Reservpanga määratud tingimused, muu hulgas ekspordikrediidi intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega, ning India Reservpanga korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks.
This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case to provide loans in the form of preferential export financing.
See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks.
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice differs, in no real sense, from practices normally followed by governments, within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine kuigi palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis a.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the IP and the amount that would have been payable for ordinary commercial credits used by the company concerned.
Subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the IP as the appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy rate established in respect of this scheme for the company for the IP amounts to 0,4 %.
Uurimisperioodi jooksul äriühingu puhul tuvastatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,4 %.
Based on the findings, as summarised in the below table, the total amount of countervailable subsidies, expressed ad valorem, were found to range from 3,3 % to 4,3 %:
Nende tulemuste (kokkuvõte allpool tabelis) põhjal leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma ad valorem jääb vahemikku 3,3–4,3 %.
Venus group
Venus rühm
In accordance with Article 15(3) of the basic Regulation, the subsidy margin for the cooperating companies not included in the sample, calculated on the basis of the weighted average subsidy margin established for the cooperating companies in the sample, is 4,0 %.
Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal, mis arvutati valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal, 4,0 %.
With regard to all other exporters in India, the Commission first established the level of cooperation.
Kõigi teiste India eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme.
As mentioned in recital 10 above, the comparison between Eurostat import data and the volume of exports to the Union of the product concerned reported for the investigation period by the cooperating companies or groups with exports of the product concerned to the Union during the investigation period shows that the cooperation of Indian exporting producers was very high, namely 100 %.
Nagu märgitud eespool põhjenduses 10, selgus – võrreldes Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida koostööd tegevad äriühingud või rühmad, kes eksportisid uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil –, et India eksportivate tootjate koostöötase oli väga kõrge, täpsemalt 100 %.
Given this high level of cooperation, the subsidy rate for all non-cooperating companies is set at the level for the company with the highest individual rate, i.e. 4,3 %,
Suurt koostöövalmidust silmas pidades otsustati koostööst hoidunud äriühingutele kinnitada subsiidiumimääraks koostööd teinud eksportijate puhul kõrgeima tuvastatud subsiidiumimääraga äriühingu subsiidiumimäär – 4,3 %.
The output of the following Union producers was considered for establishing the volume of Union production:
Liidu toodangu mahu kindlaksmääramisel võeti arvesse järgmiste liidu tootjate toodangut:
eight producers on whose behalf the complaint was lodged,
kaheksa tootjat, kelle nimel esitati kaebus,
four producers which supported the proceeding,
neli tootjat, kes toetasid menetlust,
twelve other Union producers listed in the complaint, which were neither complainants nor supporting the proceeding but did not oppose the present investigation.
kaksteist muud kaebuses nimetatud liidu tootjat, kes ei olnud kaebuse esitajad ega toetanud menetlust, kuid ei olnud ka käesoleva uurimise vastu.
Consequently, the Union production consists of these 24 companies for the purpose of the injury analysis as a whole.
Seega arvestatakse kahjude koguanalüüsis liidu tootmisharuna neid 24 äriühingut.
As mentioned above in recital 17, a sample of four companies was selected from those producers who made themselves known to the Commission and provided, as specified in the notice of initiation, basic information on their activities related to the product concerned during the investigation period.
Nagu märgitud eespool põhjenduses 17, valiti nende äriühingute hulgast, kes andsid endast komisjonile teada ja esitasid algatamisteates nõutud teabe oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil, neli äriühingut, kellest moodustati valim.
These four sampled Union producers accounted for 62 % of the total production of the Union industry during the IP.
Nelja valimisse kuulunud liidu tootja toodang moodustas 62 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil.
Injury has been assessed on the basis of trends concerning production, production capacity, capacity utilisation, sales, market share and growth collected at the level of the total Union industry and trends concerning prices, employment, productivity, profitability, cash flow, ability to raise capital and investments, stocks, return on investment and wages collected at the level of the sampled Union producers.
Kahju hinnati tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi, turuosa ja kasvu suundumuste põhjal kogu liidu tootmisharu tasandil ning hindade, tööhõive, tootlikkuse, tulususe, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringute tasuvuse ja palkade suundumuste põhjal valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil.
Union consumption was established on the basis of the sales volumes of the sampled Union industry, the sales data of the other Union producers as provided by the complainant, the import volume data on the Union market obtained from Eurostat for the period 2007 to 2009 and the replies to the sampling questions for the IP.
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks valimisse kuuluvate liidu tootjate müügimaht, muude liidu tootjate müügiandmed (kaebuse esitaja esitatud andmed) ning impordimaht liidu turul (Eurostati andmed 2007.–2009. aasta kohta ja valimit käsitleva küsimustiku vastused uurimisperioodi kohta).
Union consumption in tonnes
Liidu tarbimine (tonnides)
Index (2007 = 100)
Indeks (2007 = 100)
During the period considered, consumption decreased by 36 %.
Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 36 %.
From 2007 to 2009, the consumption decreased by 41 % but increased slightly by 5 percentage points between 2009 and the IP.
2007.–2009. aastal vähenes tarbimine 41 %, kuid suurenes 5 protsendipunkti võrra 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel.
The economic downturn has contributed to the decrease in consumption from 2008, during which users of the product concerned like the automotive industry, domestic appliances, chemical and building industries, experienced a serious drop in demand for their products.
Majanduslangus on omakorda tarbimist vähendanud alates 2008. aastast, kui vaatlusaluse toote kasutajate (autotööstus, kodumasinate tootjad, keemia- ja ehitustööstus) nõudlus järsult langes.
In the second half of the IP, the market situation started to improve slightly, resulting in a small increase in demand for the product concerned compared to the first half of the IP.
Uurimisperioodi teisel poolel turusituatsioon pisut paranes ning sellega kaasnes vaatlusaluse toote nõudluse väike kasv võrreldes uurimisperioodi esimese poolega.
Imports into the Union from the country concerned
Import asjaomasest riigist Euroopa Liitu
Imports from India in tonnes
Import Indiast (tonnides)
Based on Eurostat for the period 2007 to 2009 and the replies to the sampling questions for the IP, imports of the product concerned from India followed the downward trend of the EU consumption and decreased by 27 % during the period considered.
Eurostati 2007.–2009. aasta andmete ja uurimisperioodi käsitlevate küsimustiku vastuste põhjal leiti, et vaatlusaluse toote import Indiast järgis sama langustrendi kui ELi tarbimine ning vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 27 %.
The biggest decrease took place between 2008 and 2009 when imports dropped by 41 percentage points.
Langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui import vähenes 41 protsendipunkti võrra.
Imports then increased by 16 percentage points between 2009 and the IP.
Seejärel suurenes import ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 16 protsendipunkti.
Since this decrease is lower than the decrease in Union consumption, the market share of the Indian producers slightly increased from 10,39 % in 2007 to 11,78 % in the IP.
Kuna langus oli väiksem kui liidu tarbimise puhul, suurenes India tootjate turuosa 10,39 protsendilt 2007. aastal 11, 78 protsendini uurimisperioodil.
Average import price from India EUR/tonne
Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot tonni kohta)
The average import price of the product concerned from India decreased by 44 % with the biggest decrease occurring between 2008 and 2009 when prices fell by 22 percentage points.
Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hind vähenes 22 protsendipunkti võrra.
Although this decrease followed the downward trend of the raw material prices, it has to be noted that throughout the period considered, the average import price per unit from India was significantly lower than the average per unit sales price of the Union industry, resulting in strong price pressure on the Union sales prices.
Kuigi see langus järgis toorainehindade langustrendi, tuleb märkida, et Indiast pärit impordi keskmine ühikuhind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu ühiku keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam, mis avaldas tugevat hinnasurvet liidu müügihindadele.
A comparison for the IP between the sampled Union industry’s ex-works prices to unrelated customers on the Union market with the CIF Union frontier prices of exporting producers in India, duly adjusted for unloading and customs clearance costs, showed price undercutting ranging between 16,7 % and 18,2 %.
Võrreldes valimisse kuuluva liidu tootmisharu tehasehinda tarnetel sõltumatutele tarbijatele liidu turul uurimisperioodil ja eksportivate India tootjate CIF-hinda liidu piiril koos nõuetekohase mahalaadimis- ja tollivormistuskulude korrigeerimisega, on näha, et hinna allalöömise tase on vahemikus 16,7–18,2 %.
Pursuant to Article 8(4) of the basic Regulation, the examination of the impact of the subsidised imports from India on the Union industry included an analysis of all relevant economic factors having a bearing on the state of the industry from 2007 to the IP.
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas uuring Indiast pärit subsideeritud impordi mõju kohta liidu tootmisharule kõikide asjaomaste liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite analüüsi alates aastast 2007 kuni uurimisperioodini.
Between 2007 and the IP the Union industry’s overall production decreased by 42 % while the production capacity remained stable, causing the capacity utilisation rate to decrease by 26 percentage points.
aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmisharu kogutoodang 42 %, samal ajal jäi tootmisvõimsus samaks, mistõttu tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 26 protsendipunkti võrra.
The decrease in production was greater than that of the Union consumption which decreased by 36 % over the period considered.
Tootmine vähenes rohkem kui liidu tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil kahanes 36 %.
EU sales in tonnes
ELi müük (tonnides)
Market share (% of Union consumption)
Turuosa ( % liidu tarbimisest)
The Union industry’s sales volume of the like product when sold to the first independent customer on the Union market decreased by 36 % over the period considered with the biggest decrease occurring between 2008 and 2009 when sales fell by 29 percentage points.
Liidu tootmisharu poolt ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud samasuguse toote müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %, kusjuures langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui müük vähenes 29 protsendipunkti.
Sales then increased slightly by 3 percentage points between 2009 and the IP.
Seejärel suurenes müük ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 3 protsendipunkti.
The Union industry’s market share remained stable at a level of around 81 % over the period considered.
Liidu tootmisharu turuosa püsis stabiilsena ligikaudu 81 % tasemel kogu vaatlusperioodi jooksul.
Since both the Union consumption and the sales volume of the Union industry decreased by 36 % over the period considered, the market share of the Union industry remained stable at 81 %.
Kuna nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müügimaht vähenesid vaatlusalusel perioodil 36 %, püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena 81 % tasemel.
Magnitude of the actual subsidy margin
Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus
Given the volume, market share and prices of the subsidised imports from India, the impact on the Union industry of the actual subsidy margins cannot be considered to be negligible.
Võttes arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
The Union industry mainly produces on order, stocks can therefore not be considered as a meaningful injury indicator.
Liidu tootmisharu toodab peamiselt tellimuse alusel, seetõttu ei saa varusid pidada oluliseks kahjuteguriks.
The trends in stocks are given for information purposes.
Varude suundumused esitatakse teavitamise eesmärgil.
The figures below only refer to the sampled companies and represent the volume of stocks at the end of each period.
Allpool esitatud arvandmed on seotud ainult valimisse kuulunud äriühingutega ja näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.
The volume of stocks decreased by 22 % during the period considered, but as a percentage of production, stocks increased from 16 % to 19,5 %.
Varude maht vähenes vaatlusalusel perioodil 22 %, kuid arvestatuna protsendina tootmisest suurenesid varud 16 protsendilt 19,5 protsendini.
Average unit selling prices on the Union market and cost of production
Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja tootmiskulud
Average sales price of the Union industry (EUR)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind (eurodes)
The average unit prices of the sampled Union industry’s sales to unrelated customers on the Union market decreased by 44 % between 2007 and the IP with the biggest decrease occurring between 2008 and 2009 when prices fell by 25 percentage points.
Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine ühikuhind müügil sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hinnad vähenesid 25 protsendipunkti.
Part of this decrease however, was due to the drop in the unit cost of production of the product concerned which decreased by 31 % over the period considered.
Osa sellest langusest tulenes siiski vaatlusaluse toote ühiku tootmiskulu vähenemisest – vaatlusalusel perioodil langes see 31 %.
The drop in unit costs was mainly caused by the decrease in raw material prices.
Ühikuhinna languse peamine põhjus oli toorainehindade vähenemine.
This decrease was slightly modulated by the increase in the proportion of fixed costs per unit produced, due to the lower capacity utilisation.
Veidi mõjutas langust püsikulude suurenemine toodetud ühiku kohta, mis tulenes tootmisvõimsuse madalamast rakendusastmest.
Average labour costs per employee
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta