natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Directive may be amended in accordance with the procedure referred to in Article 18(2) of Directive 2002/24/EC in order to:
Käesolevat direktiivi võidakse muuta vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele, et
take into account any amendments to the UNECE Regulation referred to in Article 3;
võtta arvesse artiklis 3 nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa majanduskomisjoni eeskirja muudatusi;
adapt Annexes I and II to technical progress.
kohandada I ja II lisa vastavalt tehnika arengule.
Member States shall not, on grounds relating to the identification of controls, tell-tales and indicators:
Liikmesriigid ei tohi juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemisega seotud põhjustel
refuse to grant EC type-approval for a type of two or three-wheel motor vehicle, or,
keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kahe- või kolmerattalisele mootorsõiduki tüübile või
prohibit the registration, sale or entry into service of two or three-wheel motor vehicles,
keelata kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,
if the identification of controls, tell-tales and indicators complies with the requirements of this Directive.
kui juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemine vastab käesoleva direktiivi nõuetele.
Member States shall refuse to grant EC type-approval for any new type of two or three-wheel motor vehicle on grounds relating to the identification of controls, tell-tales and indicators if the requirements of this Directive are not fulfilled.
Liikmesriigid keelduvad EÜ tüübikinnituse andmisest uuele kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemisega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.
Directive 93/29/EEC, as amended by the Directive listed in Annex III, Part A, is repealed without prejudice to the obligations of the Member States relating to the time limits for transposition into national law and application of the Directives set out in Annex III, Part B.
Direktiiv 93/29/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
References to the repealed Directive shall be construed as references to this Directive and shall be read in accordance with the correlation table set out in Annex IV.
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
OJ C 325, 30.12.2006, p. 28.
ELT C 325, 30.12.2006, lk 28.
Opinion of the European Parliament of 19 June 2007 (OJ C 146 E, 12.6.2008, p. 72) and Council Decision of 7 July 2009.
Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 72) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus.
REQUIREMENTS CONCERNING THE EC COMPONENT TYPE-APPROVAL OF TWO OR THREE-WHEEL VEHICLES IN RESPECT OF THE IDENTIFICATION OF THEIR CONTROLS, TELL-TALES AND INDICATORS
KAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE OSA EÜ TÜÜBIKINNITUST KÄSITLEVAD NÕUDED JUHTNUPPUDE, MÄRGULAMPIDE JA NÄIDIKUTE MÄÄRATLEMISE OSAS
For the purposes of this Directive the following definitions shall apply:
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1.1.
‘control’ means any part of the vehicle or component directly actuated by the driver which causes a change in the state or operation of the vehicle or one of the parts thereof;
„juhtnupp” sõiduki mis tahes osa või seade, mille kasutamise kaudu juht otseselt muudab sõiduki või mõne sõidukiosa seisundit või toimimist; 1.2.
‘tell-tale’ means a signal indicating the triggering of a device, an operation or a suspect or faulty state or an absence of operation;
„märgulamp” märguanne, mis näitab seadme käivitumist, toimimist või hoiatust, riket või mittetoimimist; 1.3.
‘indicator’ means a device providing information on the proper functioning or state of a system or part of a system such as the level of a fluid;
„näidik” seade, mis annab teavet süsteemi või selle osa nõuetekohase toimimise kohta, näiteks vedeliku taseme kohta; 1.4.
‘symbol’ means an outline enabling a control, tell-tale or indicator to be identified.
„tähis” märk, mille abil juhtnupp, märgulamp või näidik on määratletud.
Identification
Määratlemine
The controls, tell-tales and indicators referred to in point 2.1.5 shall be identified in accordance with the following requirements when they are fitted to a vehicle.
Punktis 2.1.5 nimetatud juhtnuppe, märgulampe ja näidikuid, kui need on sõidukile paigaldatud, määratletakse vastavalt järgmistele nõuetele.
The symbols shall stand out clearly against the background.
Tähised peavad taustast selgesti eristuma.
The symbols shall be placed on the control or control tell-tale to be identified or in immediate proximity thereof.
Tähised paigutatakse määratletavale juhtnupule või juhtnupu märgulambile või selle vahetusse lähedusse.
Where this is not possible the symbol and control, or tell-tale, shall be joined by a continuous dash that is as short as possible.
Kui see ei ole võimalik, ühendatakse tähis ja juhtnupp või märgulamp võimalikult lühikese katkematu joonega.
Main-beam headlights shall be represented by parallel horizontal rays of light and dipped-beam headlamps by parallel rays of light angled downwards.
Kaugtulelaternaid kujutatakse paralleelsete horisontaalkiirtega laternana ja lähitulelaternaid allapoole suunatud paralleelsete kiirtega laternana.
When used for optical tell-tales the following colours listed below shall have the meanings indicated:
Optilistes märgulampides on allpool loetletud värvidel järgmine tähendus:
red danger,
punane oht,
amber caution,
kollane hoiatus,
green safety.
roheline nõuetekohane töö.
Blue shall be reserved exclusively for the main beam headlamp tell-tales.
Sinine on reserveeritud üksnes kaugtulelaternate märgutulede jaoks.
Designation and identification of symbols
Tähiste kujutamine ja määratlemine
The framed areas may be solid.
Raamitud alad võivad olla täidetud.
The dark part of this symbol may be replaced by its silhouette; the white part in this diagram shall then be entirely in a dark colour.
Tähise tumeda osa asemel võib kasutada selle siluetti; selle diagrammi valge osa on sellisel juhul üleni tumedat värvi.
If a single control is used for the front and rear fog lamps the symbol used shall be that for ‘front fog lamp’.
Kui eesmiste ja tagumiste udutulelaternate jaoks kasutatakse ühte juhtnuppu, kasutatakse tähist „eesmine udutulelatern”.
Headlamp control — Main-beam headlamp
Esilaterna juhtnupp – kaugtulelatern
Tell-tale colour: blue.
Märgutule värv: sinine
Headlamp control — Dipped-beam headlamp
Esilaterna juhtnupp – lähitulelatern
Tell-tale colour: green.
Märgutule värv: roheline
Direction indicator
Suunatuli
Note: if there are separate tell-tales for the left and right direction indicators, the two arrows may also be used separately.
Märkus: kui vasak- ja parempoolsel suunatulelaternal on erinevad märgulambid, võib kaht noolt kasutada samuti eraldi.
Hazard warning device
Ohutuli
Two possibilities:
Kaks võimalust:
identifying signal placed alongside,
tähis kõrval
tell-tale colour: red
Märgutule värv: punane
simultaneous operation of direction indicators (both arrows in Figure 3)
samaaegne toimimine koos suunatuledega (kaks noolt joonisel 3).
Audible warning device
Helihoiatusseadis
Fuel level
Kütuse tase
Tell-tale colour: amber.
Märgutule värv: kollane
Engine coolant temperature
Jahutusvedeliku temperatuur
Tell-tale colour: red.
Märgutule värv: punane
Battery charge
Aku laetus
Engine oil
Mootoriõli
Front fog lamp (3)
Eesmine udutulelatern (3)
Rear fog lamp (3)
Tagumine udutulelatern (3)
Engine ignition or cut-off control in ‘out of use’ position
Mootori süüte või seiskamise juhtnupp „väljalülitatud” asendis
Engine ignition or cut-off control in the ‘operating’ position
Mootori süüte või seiskamise juhtnupp „sisselülitatud” asendis
Lighting switch
Valgustuse lüliti
Position (side) lamps
Eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad
Note: if the control is not separate, it may be identified by the symbol shown in figure 15.
Märkus: kui ei ole eraldi juhtnuppu, võib selle määratleda joonisel 15 näidatud tähisega.
‘Gear box in neutral’ indicator
Näidik „käigukast neutraalne”
Electric starter
Elektriline käiviti
Information document in respect of the identification of controls, tell-tales and indicators for a type of two or three-wheel motor vehicle
Teatis kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemise kohta
(to be attached to the application for EC component type-approval if this is submitted separately from the application for an EC vehicle type-approval)
(lisatakse osa EÜ tüübikinnituse taotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusest eraldi)
Order number (assigned by the applicant):
Järjekorranumber (määrab taotleja):
Name of administration
liide
EC component type-approval certificate in respect of the identification of controls, tell-tales and indicators for a type of two or three-wheel motor vehicle
Ametiasutuse nimi Kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki juhtnuppude, märgulampide ja näidikute osa EÜ tüübikinnitustunnistus
Report No … by technical service … Date: …
…tehnilise teenistuse protokoll nr … kuupäev …
EC component type-approval No: … Extension No: …
Osa EÜ tüübikinnitus nr: … Laienduse nr: …
Make of vehicle: …
Sõiduki mark: …
Type of vehicle and any versions and variants: …
Sõidukitüüp ning võimalikud muudatused ja variandid: …
Manufacturer’s name and address: …
Tootja nimi ja aadress: …
Name and address of manufacturer’s representative (if any): …
Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress: …
Date vehicle submitted for test: …
Sõiduki katsetamiseks esitamise kuupäev: …
EC component type-approval granted/refused
Osa EÜ tüübikinnitus antud/andmisest keeldutud
Council Directive 93/29/EEC
Nõukogu direktiiv 93/29/EMÜ
(OJ L 188, 29.7.1993, p. 1)
(EÜT L 188, 29.7.1993, lk 1)
Commission Directive 2000/74/EC
Komisjoni Direktiiv 2000/74/EÜ
(OJ L 300, 29.11.2000, p. 24)
(EÜT L 300, 29.11.2000, lk 24)
93/29/EEC
93/29/EMÜ
In conformity with Article 5(1), third subparagraph of Directive 93/29/EEC:‘From the date mentioned in the first subparagraph Member States may not, for reasons connected with the identification of controls, tell-tales and indicators, prohibit the initial entry into service of vehicles which conform to this Directive.’The said date is 14 December 1994; see first subparagraph of Article 5(1) of Directive 93/29/EEC.
Kooskõlas direktiivi 93/29/EMÜ artikli 5 lõike 1 kolmanda lõiguga:„Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada selle direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu põhjendustel, mis on seotud juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemisega.”Mainitud kuupäev on 14. detsember 1994; vaata direktiivi 93/29/EMÜ artikli 5 lõike 1 esimest lõiku.
In conformity with Article 2 of Directive 2000/74/EC:‘1.
Kooskõlas direktiivi 2000/74/EÜ artikliga 2:„1.
With effect from 1 January 2002, Member States may not, on grounds relating to the identification of controls, tell-tales and indicators:refuse to grant EC type-approval for a type of two- or three-wheel motor vehicle, or,prohibit the registration, sale or entry into service of two- or three-wheel motor vehicles,if the identification of controls, tell-tales and indicators complies with the requirements of Directive 93/29/EEC, as amended by this Directive.2.
Alates 1. jaanuarist 2002 ei tohi liikmesriigid juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemisega seotud põhjustel:keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kahe-või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile võikeelata kahe-või kolmerattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,kui juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemine vastab käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/29/EMÜ nõuetele.2.
With effect from 1 July 2002, Member States shall refuse to grant EC type-approval for any new type of two- or three-wheel motor vehicle on grounds relating to the identification of controls, tell-tales and indicators if the requirements of Directive 93/29/EEC, as amended by this Directive, are not fulfilled.’.
Alates 1. juulist 2002 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ühelegi uuele kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemisega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/29/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”
Directive 93/29/EEC
Direktiiv 93/29/EMÜ
Directive 2000/74/EC
Direktiiv 2000/74/EÜ
Article 4, introductory wording
Artikli 4 sissejuhatav lause
Article 4 point (a)
Artikli 4 punkt a
Article 4 point (b)
Artikli 4 punkt b
E/ECE/TRANS/505 — Add.
E/ECE/TRANS/505 – Add.
Manual choke
Käsitsi reguleeritav õhuklapp
The application for an EC component type-approval in respect of the identification of controls, tell-tales and indicators of a type of two or three-wheel motor vehicle shall contain the information set out under the following points in Part 1, Section A of Annex II to Directive 2002/24/EC: 0.1,
Osa EÜ tüübikinnituse taotlus, mis käsitleb kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemist, sisaldab direktiivi 2002/24/EÜ II lisa 1. osa A jao järgmistes punktides esitatud teavet:
Directive 2009/81/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ,
on the coordination of procedures for the award of certain works contracts, supply contracts and service contracts by contracting authorities or entities in the fields of defence and security, and amending Directives 2004/17/EC and 2004/18/EC
millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ
National security remains the sole responsibility of each Member State, in the fields of both defence and security.
Riigi julgeolek jääb iga liikmesriigi ainuvastutuseks nii kaitse- kui ka julgeolekuvaldkonnas.
The gradual establishment of a European defence equipment market is essential for strengthening the European Defence Technological and Industrial Base and developing the military capabilities required to implement the European Security and Defence Policy.
Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turu järkjärguline rajamine on Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamiseks ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika elluviimiseks vajalike sõjaliste võimete arendamiseks hädavajalik.
Member States agree on the need to foster, develop and sustain a European Defence Technological and Industrial Base that is capability driven, competent and competitive.
Liikmesriigid tunnistavad vajadust tugevdada, arendada ja toetada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, mis on võimetele suunatud ning vajaliku pädevusega ja konkurentsivõimeline.
In order to achieve this objective, Member States may use different tools, in conformity with Community law, aiming at a truly European defence equipment market and a level playing field at both European and global levels.
Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid kooskõlas ühenduse õigusega kasutada eri vahendeid, et luua tõeline Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turg ning võrdsed tingimused nii Euroopa kui ka maailma tasandil.
They should also contribute to the in-depth development of the diversity of the European defence-related supplier base, in particular by supporting the involvement of small and medium-sized enterprises (SMEs) and non-traditional suppliers in the European Defence Technological and Industrial Base, fostering industrial cooperation and promoting efficient and responsive lower tier suppliers.
Nad peaksid aitama ka mitmekesistada Euroopa kaitsesektori tarnijate baasi, eelkõige toetades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja mittetavapäraste tarnijate kaasamist Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisse ja tööstuslikku baasi, tõhustades tööstuskoostööd ning edendades tõhusat ja reageerimisvõimelist madalama tasandi tarnesüsteemi.
In this context, they should take into account the Commission’s Interpretative Communication of 7 December 2006 on the application of Article 296 of the Treaty in the field of defence procurement and the Commission Communication of 5 December 2007 on a Strategy for a stronger and more competitive European defence industry.
Selles kontekstis peaksid nad võtma arvesse komisjoni 7. detsembri 2006. aasta tõlgendavat teatist asutamislepingu artikli 296 kohaldamise kohta kaitsealaste riigihangete valdkonnas ning komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tugevama ja konkurentsivõimelisema Euroopa kaitsetööstuse strateegia”.
One prerequisite for the creation of a European defence equipment market is the establishment of an appropriate legislative framework.
Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turu loomise üheks eeltingimuseks on asjakohase õigusliku raamistiku kehtestamine.
In the field of procurement, this involves the coordination of procedures for the award of contracts to meet the security requirements of Member States and the obligations arising from the Treaty.
Riigihangete valdkonnas tuleb selleks kooskõlastada riigihankelepingute sõlmimise kord, mis vastaks liikmesriikide julgeolekunõuetele ja asutamislepingu kohustustele.
To achieve this objective, in its resolution of 17 November 2005 on the Green Paper on defence procurement [3], the European Parliament called on the Commission to draft a directive taking particular account of the security interests of Member States, further developing the common foreign and security policy, promoting greater European cohesion and preserving the role of the Union as a ‘civil power’.
Selle eesmärgi saavutamiseks palus Euroopa Parlament oma 17. novembri 2005. aasta resolutsioonis kaitsealaste riigihangete Rohelise raamatu kohta [3] töötada komisjonil välja direktiivi, mis võtab eriti arvesse liikmesriikide julgeolekuhuvisid, arendab edasi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, tugevdab Euroopa ühtekuuluvust ja säilitab Euroopa Liidu rolli tsiviiljõuna.
Better coordination of award procedures, for instance for contracts regarding logistics services, transportation and warehousing, also have the potential to reduce costs in the defence sector and significantly lower the sector’s environmental impact.
Riigihankelepingute sõlmimise menetluste parema koordineerimise teel, näiteks logistikateenuste, transpordi ja ladustamise riigihankelepingute puhul, on võimalik ka vähendada kulusid kaitsesektoris ja vähendada märgatavalt sektori keskkonnamõju.
These procedures should reflect the Union’s overall approach to security, which responds to changes in the strategic environment.
Need menetlused peaksid kajastama liidu laiemat julgeolekualast lähenemisviisi, mida kujundab strateegilise keskkonna areng.
The emergence of asymmetrical transnational threats has increasingly blurred the boundary between external and internal and military and non-military security.
Näiteks piiriüleste ja geograafiliselt hajutatud ohtude levimine on järk-järgult kaotamas piire välis- ja sisejulgeoleku ning sõjalise ja mittesõjalise julgeoleku vahel.
Defence and security equipment is vital for both the security and the sovereignty of Member States and for the autonomy of the Union.
Kaitse- ja julgeolekuvarustus on otsustava tähtsusega nii liikmesriikide julgeoleku ja suveräänsuse kui ka liidu autonoomia jaoks.
As a result, purchases of goods and services in the defence and security sectors are often of a sensitive nature.
Seepärast on kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas asjade ja teenuse ostmine sageli tundlikku laadi.
This results in specific requirements, particularly in the fields of security of supply and security of information.
See tingib erinõudmised, eelkõige tarnekindluse ja teabeturbe valdkonnas.
These requirements relate especially to purchases of arms, munitions and war material for the armed forces, as well as services and works directly relating thereto, but also to certain particularly sensitive purchases in the field of non-military security.
Eelkõige on need nõudmised seotud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse ostmisega relvajõududele ning osutatud tehingutega otseselt seotud teenuste ning ehitustööde tellimisega, aga ka teatavate eriti tundlike ostudega mittesõjalise julgeoleku valdkonnas.
In these fields, the absence of Union-wide regimes hampers the openness of defence and security markets between Member States.
Kõnealustes valdkondades takistab kogu liitu hõlmavate süsteemide puudumine liikmesriikide vahel kaitse- ja julgeolekuturgude avamist.
This situation requires rapid improvement.
Olukorda tuleb kiiresti parandada.
An Union-wide regime on security of information, including the mutual recognition of national security clearances and allowing the exchange of classified information between contracting authorities/entities and European companies, would be particularly useful.
Eriti kasulik oleks kogu liitu hõlmav teabeturbe süsteem, mis hõlmab siseriiklike julgeolekusertifikaatide vastastikust tunnustamist ning võimaldab vahetada salastatud teavet ostjate ja Euroopa äriühingute vahel.
At the same time, Member States should take concrete measures to improve security of supply between them aiming at the progressive establishment of a system of appropriate guarantees.
Samal ajal peaksid liikmesriigid võtma konkreetseid meetmeid, et parandada nendevahelist tarnekindlust eesmärgiga luua järk-järgult asjakohaste garantiide süsteem.
For the purposes of this Directive, military equipment should be understood in particular as the product types included in the list of arms, munitions and war material adopted by the Council in its Decision 255/58 of 15 April 1958 [4], and Member States may limit themselves to this list only when transposing this Directive.
Käesolevas direktiivis tuleks kaitseotstarbelise varustuse all mõista eelkõige tooteliike, mis on esitatud nõukogu 15. aprilli 1958. aasta otsusega 255/58 [4] vastu võetud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse loetelus, ning liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ülevõtmisel piirduda üksnes selle loeteluga.
This list includes only equipment which is designed, developed and produced for specifically military purposes.
Loetelu hõlmab ainult varustust, mis on projekteeritud, arendatud ja toodetud sõjaliseks eriotstarbeks.
However, the list is generic and is to be interpreted in a broad way in the light of the evolving character of technology, procurement policies and military requirements which lead to the development of new types of equipment, for instance on the basis of the Common Military List of the Union.
Kuid loetelu on üldine ja seda tuleb tõlgendada laialt, arvestades tehnoloogia, riigihankepoliitika ja sõjaliste nõuete arengut, mis toob kaasa uut liiki varustuse väljatöötamise, näiteks liidu ühise sõjaliste kaupade nimekirja põhjal.
For the purposes of this Directive, military equipment should also cover products which, although initially designed for civilian use, are later adapted to military purposes to be used as arms, munitions or war material.
Käesolevas direktiivis peaks kaitseotstarbeline varustus hõlmama ka tooteid, mis projekteeriti algselt küll tsiviilkasutuseks, kuid mida on hiljem kohandatud sõjaliseks otstarbeks relvadena, laskemoonana või sõjavarustusena kasutamiseks.
In the specific field of non-military security, this Directive should apply to procurements which have features similar to those of defence procurements and are equally sensitive.
Mittesõjalise julgeoleku valdkonnas tuleks käesolevat direktiivi kohaldada selliste riigihangete suhtes, millel on kaitsealaste riigihangetega sarnased tunnused ja mis on niisama tundlikud.