natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it also recognises that as the offer price is a combination of various additional elements, the measure at issue is not the only factor, although probably one of the most decisive factors behind the aggressiveness of Spanish bidders benefiting from the measure at issue.
Siiski tunnustab ta ka seda, et kuna pakkumishind on mitmesuguste lisaelementide kombinatsioon, ei ole kõnealune meede ainus tegur kõnealust meedet kasutavate Hispaania pakkujate agressiivses käitumises, ehkki tõenäoliselt on see üks kõige otsustavamaid tegureid.
This party considers also that the measure provides a definite advantage to Spanish bidders in international auctions.
Samuti annab meede tema arvates Hispaania pakkujatele kindla eelise rahvusvahelistel oksjonitel.
The measure at issue favours certain undertakings or the production of certain goods
Kõnealune meede soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist
This same reasoning can be applied to Article 12(5) TRLIS.
Sama arutluskäiku saab kohaldada TRLISe artikli 12 lõike 5 puhul.
The selectivity of Article 12(5) TRLIS is therefore due to the fact that only companies acquiring shareholdings in foreign companies are eligible for this provision.
Seega on TRLISe artikli 12 lõige 5 valikuline, kuna selle nõuetele vastavad ainult välismaistes äriühingutes osalusi omandavad äriühingud.
Furthermore, only enterprises of a certain size and financial strength with multinational operations can benefit from Article 12(5) TRLIS.
Peale selle saavad TRLISe artikli 12 lõike 5 kohast meedet kasutada ainult teatava suuruse ja finantstugevusega ettevõtted, kes on seotud rahvusvaheliste tehingutega.
Although the company’s balance sheet discloses the book values of assets, it is unlikely that it also reflects the tacit market values of assets.
Ehkki äriühingu bilansis avaldatakse vara arvestuslik väärtus, ei kajasta see tõenäoliselt vara vaikimisi turuväärtust.
Therefore, in practice, only operators with a controlling interest in target companies have sufficient access to a company’s records to ascertain the tacit market value of the company’s assets.
Seetõttu on tegelikkuses ainult sihtäriühingutes kontrollosaluse omandanud ettevõtjatel piisav juurdepääs äriühingu dokumentidele, mille alusel selgitada välja vara vaikimisi turuväärtus.
Consequently, the 5 % threshold favours companies that perform multinational operations.
Niiviisi soodustab 5 %-line alammäär rahvusvaheliste tehingutega seotud äriühinguid.
Moreover, only a Spanish operator with existing business in Spain has a Spanish tax base and can benefit from the depreciation.
Eespool kirjeldatu kõrval on Hispaanias maksubaas ning amortisatsioonist kasu saamise võimalus ainult Hispaanias tegutseval Hispaania ettevõtjal.
Therefore, only companies resident in Spain with a significant Spanish tax base can in practice benefit from it, since the potential benefit is linked to the size of the Spanish operation rather than of the acquisition.
Seega saavad meedet õigupoolest kasutada ainult märkimisväärse Hispaania maksubaasiga Hispaania residentidest äriühingud, kuna võimalik kasu on pigem seotud Hispaanias toimuva äritegevuse ulatuse kui omandatava osaluse suurusega.
Although Article 12(5) TRLIS is drafted to apply to all operators established in Spain, in practice only a limited and identifiable number of companies with a Spanish tax base, which make foreign acquisitions in the relevant tax year and have a sizeable tax base against which to offset the financial goodwill deduction, can benefit from the application of the measure on an annual basis.
Ehkki TRLISe artikli 12 lõige 5 töötati välja eesmärgiga kohaldada seda kõikide Hispaanias asuvate ettevõtjate suhtes, on võimalus selle kohaldamisest iga-aastaselt kasu saada ainult piiratud ja tuvastataval arvul Hispaania maksubaasiga äriühingutel, kes omandavad asjaomasel maksuaastal välismaistes äriühingutes osalusi ning kellel on märkimisväärne maksubaas, mis võimaldab rahalise firmaväärtuse mahaarvamist.
As a result, the measure at issue in fact gives a different tax treatment even to Spanish operators in the same position of making acquisitions abroad.
Selle tulemusel on kõnealuse meetme raames tegelikult erinev maksustamislahendus isegi välismaiste osaluste omandamisel samas olukorras olevate Hispaania ettevõtjate puhul.
The two parties consider that they have not been able to identify any objective or horizontal criterion or condition that justifies the measure at issue.
Kahe isiku sõnade kohaselt ei ole neil õnnestunud tuvastada ühtegi objektiivset või horisontaalset kriteeriumi või tingimust, mis kõnealust meedet põhjendaks.
On the contrary, they are of the view that the basic intention of the measure is to give a benefit to certain Spanish operators.
Vastupidi, nad on seisukohal, et meetme üldeesmärk on tuua kasu teatavatele Hispaania ettevõtjatele.
In addition, if the measure at issue is inherent to the Spanish tax system, foreign shareholdings acquired prior to that date should also qualify for the measure, which is not the case since the tax relief is granted only for shareholdings acquired after 1 January 2002.
Juhul kui kõnealune meede on Hispaania maksusüsteemi tavapärane osa, peaksid selle kohaldamiseks samuti kvalifitseeruma enne kõnealuse sätte vastuvõtmise kuupäeva omandatud osalused välismaistes äriühingutes, mis aga nii ei ole, kuna maksusoodustust antakse ainult pärast 1. jaanuari 2002 omandatud osaluste puhul.
Accordingly, and in the light of Commission policy [43], the measure at issue must be considered selective.
Seetõttu tuleb kõnealust meedet komisjoni poliitikat [43] silmas pidades käsitada valikulisena.
The measure at issue distorts competition and affects Community trade
Kõnealune meede moonutab konkurentsi ja mõjutab ühenduse kaubandust
The measure at issue is clearly discriminatory as it gives Spanish operators a clear fiscal and monetary benefit that foreign operators are not able to enjoy.
Kõnealune meede on kahtlemata diskrimineeriv, kuna see annab Hispaania ettevõtjatele selge maksu- ja finantseelise, mis välismaistele ettevõtjatele kättesaadav ei ole.
In a situation of an auction or other competitive procedure for the acquisition of a company, such an advantage makes a significant difference.
Oksjonite või muude äriühingu omandamisega seotud hankemenetluste korral on sellisel eelisel märkimisväärne mõju.
Takeover bids usually presuppose the payment of a premium over the share price of the target company that would almost always result in financial goodwill.
Ülevõtmispakkumistel makstakse tavaliselt sihtäriühingu aktsiahinda ületav tasu (ülekurss), mis peaaegu alati kajastuks rahalise firmaväärtuse tekkimises.
On several occasions, the financial press has reported on large acquisitions by Spanish companies and the respective tax benefits accruing from the Spanish tax rules on the amortisation of financial goodwill.
Paljudel juhtudel on ärilehtedes kirjutatud Hispaania äriühingute suurtest omandamistehingutest ning nende rahalise firmaväärtuse amortiseerimist käsitlevate Hispaania maksueeskirjade alusel saadavatest maksusoodustustest.
For one of those acquisitions by an investment bank, the tax benefit resulting from Article 12(5) TRLIS was estimated to be EUR 1,7 billion, or 6,5 % of the offer price.
Ühe investeerimispanga omandamistehingu puhul moodustas TRLISe artikli 12 lõikest 5 tulenev maksusoodustus hinnanguliselt 1,7 miljardit eurot ehk 6,5 % pakkumishinnast.
Another report indicated that the Spanish acquirer had been able to bid about 15 % more than non-Spanish competitors.
Samuti teatati, et Hispaania pakkujal oli võimalik pakkuda ligikaudu 15 % rohkem muudest riikidest pärit konkurentidest.
The measure at issue also seems to favour certain export activities (export aid for foreign share acquisitions) of Spanish companies, which is at odds with established Commission policy [44] in this area.
Samuti tundub kõnealune meede soodustavat Hispaania äriühingute teatavat eksporditegevust (ekspordiabi välismaiste osaluste omandamiseks), mis ei ole kooskõlas komisjoni poliitikaga [44] asjaomases valdkonnas.
The measure at issue affects State resources
Kõnealune meede hõlmab riigi ressursside kasutamist
The measure at issue is of benefit to undertakings that meet certain requirements and enables them to reduce their tax base and thereby the amount of tax that would normally be due in a given year if this provision did not exist.
Kõnealusest meetmest saavad kasu teatavatele nõuetele vastavad ettevõtjad, kes saavad selle abil vähendada oma maksubaasi ning seeläbi maksusummat, mis neil kõnealuse sätte puudumise korral asjaomase aasta kohta maksta tuleks.
It therefore provides the beneficiary with a financial advantage, the cost of which is directly borne by the budget of the Member State concerned.
Seega annab meede selle kasutajale finantssoodustuse, mille kulud kaetakse otseselt asjaomase liikmesriigi eelarvest.
V. REACTION FROM SPAIN TO COMMENTS FROM THIRD PARTIES
V. HISPAANIA AMETIASUTUSTE KOMMENTAARID KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA
The Spanish authorities point out that the vast majority of third parties’ comments support their point of view.
Hispaania ametiasutused rõhutavad, et suuremas osas kolmandate isikute märkustest toetatakse nende seisukohti.
Only two parties consider that the measure at issue constitutes State aid, whereas all the others conclude that Article 12(5) TRLIS does not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Ainult kaks isikut leiavad, et kõnealune meede on riigiabi, samas kui kõikide teiste arvates ei ole TRLISe artikli 12 lõike 5 puhul tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Otherwise, fewer economic operators would have submitted comments.
Vastasel juhul oleks märkusi saadud väiksemalt arvult ettevõtjatelt.
In addition, the wide range of activities and size of the interested third parties demonstrates the general nature of the measure at issue.
Kuna huvitatud kolmandad isikud tegutsevad eri valdkondades ja on eri suuruses äriühingud, annab see tunnistust kõnealuse meetme üldisest iseloomust.
Regarding the exceptional nature of the measure at issue, the Spanish authorities reject this qualification by recalling the common feature of goodwill and financial goodwill amortisation according to Spanish accounting rules [45].
Kõnealuse meetme erakorralise iseloomuga seoses lükkavad Hispaania ametiasutused sellise liigituse ümber, tuletades meelde firmaväärtuse ja rahalise firmaväärtuse amortiseerimise ühiseid tunnuseid Hispaania raamatupidamiseeskirjade kohaselt [45].
In addition, the deduction of goodwill amortisation constitutes the general rule of the Spanish corporate tax system in accordance with the provisions laid down in Articles 11(4) and 89(3) TRLIS.
Peale selle on firmaväärtuse amortisatsiooni mahaarvamine TRLISe artikli 11 lõike 4 ja artikli 89 lõike 3 kohaselt Hispaania ettevõtte tulumaksu süsteemis üldreegel.
Article 12(5) TRLIS follows the same logic.
TRLISe artikli 12 lõige 5 järgib sama loogikat.
Regarding the selective nature of the measure at issue, the parallels drawn with the Court judgment of 15 July 2004 [46] are incorrect since in that case the Commission had clearly defined the profile of the beneficiary, whereas in the present case this could not be done.
Meetme valikulise iseloomu puhul ei ole õige tõmmata paralleele Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsusega, [46] kuna tol juhul oli komisjon konkreetsed abisaajad selgesõnaliselt kindlaks määranud, samas kui käesoleval juhul seda teha ei saanud.
Indeed, Article 12(5) TRLIS does not require any link between the shareholding acquisition and the export of goods and services.
TRLISe artikli 12 lõike 5 puhul ei ole tõepoolest nõutav, et osaluse omandamine oleks seotud kaupade ja teenuste ekspordiga.
Therefore the measure at issue does not have the effect of increasing exports of Spanish goods or services.
Seetõttu ei edenda kõnealune meede Hispaania kaupade või teenuste eksporti.
The fact that this non-selective measure is not available for domestic operations does not affect its general nature.
Asjaolu, et kõnealune mittevalikuline meede ei ole kodumaiste tehingute puhul kättesaadav, ei mõjuta selle üldist iseloomu.
In fact, the final objective of the measure at issue is the same as that of the Cross-border Tax Directive, which is to ensure that investment decisions are based on economic rather than tax considerations.
Tegelikult on kõnealuse meetme lõppeesmärk sama mis piiriülese maksustamise direktiivil, nimelt tagada, et investeerimisotsused põhineksid pigem majanduslikel kui maksunduslikel kaalutlustel.
Therefore, since it is possible to carry out business combinations with domestic acquisitions and not with cross-border acquisitions, treating domestic operations and cross-border operations differently is not only legally justified but also necessary in order to guarantee the neutrality of the tax system.
Seega, kuna äriühendused on võimalikud kodumaiste omandamistehingute ning mitte piiriüleste omandamistehingutega, ei ole kodumaiste ja piiriüleste tehingute erinev kohtlemine mitte üksnes õiguslikult põhjendatud, vaid ka vajalik maksusüsteemi neutraalsuse tagamiseks.
Regarding the alleged distorting features of the measure at issue, the Spanish authorities point out that any tax relief that reduces the operating costs of a company increases the competitive edge of the beneficiary.
Seoses kõnealuse meetme väidetavate konkurentsi moonutavate teguritega osutavad Hispaania ametiasutused sellele, et igasugune äriühingu tegevuskulusid vähendav maksusoodustus suurendab asjaomase äriühingu konkurentsivõimet.
However, this statement is irrelevant since the measure at issue is a general measure.
See tõdemus ei ole siiski oluline, kuna kõnealusel meetmel on üldine iseloom.
The different tax rates applied across the Member States, which impact on the competitiveness of their resident companies, do not fall under State aid rules.
Liikmesriikides kohaldatavad erinevad maksumäärad, mis mõjutavad nende residentidest äriühingute konkurentsivõimet, ei kuulu riigiabi eeskirjade reguleerimisalasse.
In addition, the measure at issue has not been shown to affect trade between Member States.
Peale selle ei ole kõnealuse meetme puhul ilmnenud mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.
Moreover, the consequence of amortising financial goodwill is not necessarily to increase the price offered by a competitor.
Samuti ei pruugi rahalise firmaväärtuse amortiseerimine tingimata tõsta konkurendi pakutavat hinda.
As regards the compatibility of the contested measure with the common market, the Spanish authorities consider Article 12(5) TRLIS to be appropriate and proportionate to address a market failure by establishing a neutral tax system for domestic and cross-border operations that fosters the development of pan- European companies.
Vaidlustatud meetme kokkusobivuse kohta ühisturuga leiavad Hispaania ametiasutused, et TRLISe artikli 12 lõige 5 on asjakohane ja proportsionaalne turutõrgete kaotamiseks, kehtestades kodumaiste ja piiriüleste tehingute jaoks üleeuroopaliste äriühingute loomist edendava neutraalse maksusüsteemi.
In order to ascertain whether a measure constitutes aid, the Commission must assess whether the measure at issue fulfils the conditions of Article 87(1) of the Treaty.
Selleks et teha kindlaks, kas meede on riigiabi, peab komisjon hindama, kas see vastab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele.
This provision states that: ‘save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market’.
Selles lõikes sätestatakse: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”
In the light of this provision, the Commission will assess below whether the measure at issue constitutes State aid.
Kõnealust sätet silmas pidades hindab komisjon alljärgnevalt, kas kõnealune meede on riigiabi.
Selectivity and advantage inherent in the measure
Meetme valikulisus ja sellega antav eelis
To be considered State aid, a measure must be specific or selective in the sense that it favours only certain undertakings or the production of certain goods.
Meedet käsitatakse riigiabina, kui see on konkreetne või valikuline, sest soodustab üksnes teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.
The Commission Notice [47] states that ‘The main criterion in applying Article 92(1) [now Article 87(1)] to a tax measure is therefore that the measure provides in favour of certain undertakings in the Member State an exception to the application of the tax system.
Komisjoni teatise [47] kohaselt on „põhiline artikli 92 lõike 1 [praegu artikli 87 lõige 1] kohaldamise kriteerium maksumeetme suhtes see, et kõnealuse meetmega tehakse liikmesriigi teatavatele äriühingutele erand maksusüsteemi kohaldamise osas.
The common system applicable should thus first be determined.
Seega tuleks kõigepealt kindlaks määrata ühtselt kohaldatav süsteem.
It must then be examined whether the exception to the system or differentiations within that system are justified “by the nature or general scheme” of the tax system, that is to say, whether they derive directly from the basic or guiding principles of the tax system in the Member State concerned’.
Seejärel tuleb uurida, kas kõnesoleva süsteemi suhtes tehtav erand või selle raames diferentseerimine on maksusüsteemi „olemuse või üldskeemiga” põhjendatud, st kas need tulenevad otseselt asjaomase liikmesriigi maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest”.
According to the case-law of the Court of Justice [48], ‘as regards the assessment of the condition of selectivity, which is a constituent factor in the concept of State aid, it is clear from settled case-law that Article 87(1) EC requires assessment of whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to “favour certain undertakings or the production of certain goods” in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question’ [49].
Euroopa Kohtu praktika kohaselt, [48]„mis puudutab riigiabi mõistes sisalduvale olemuslikule valikulisusele antavat hinnangut, tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud korra eesmärki silmas pidades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras” [49].
The Court has also held on numerous occasions that Article 87(1) of the Treaty does not distinguish between the causes and the objectives of State aid, but defines them in relation to their effects [50].
Euroopa Kohus on mitmel korral kinnitanud, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 ei eristata riigiabi põhjuste ja eesmärkide järgi, vaid mõju järgi [50].
In particular, fiscal measures, which do not constitute an adaptation of the general system to particular characteristics of certain undertakings, but have been conceived as a means of improving their competitiveness, fall within the scope of Article 87(1) of the Treaty [51].
Täpsemalt kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse maksumeetmed, millega ei kohandata üldist süsteemi teatavate ettevõtjate teatavate omadustega, vaid mis on kehtestatud nende konkurentsivõime tõstmiseks [51].
The concept of State aid does not, however, apply to State measures which differentiate between undertakings where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of which they form part.
Riigiabi mõiste ei hõlma siiski riiklikke meetmeid, millega kehtestatakse ettevõtjate erinev kohtlemine, kui selline erinev kohtlemine tuleneb selle süsteemi olemusest või ülesehitusest, millesse need meetmed kuuluvad.
As explained in the Commission Notice [52], ‘some conditions may be justified by objective differences between taxpayers’.
Nagu selgitatakse komisjoni teatises, [52]„võivad maksumaksjate vahelised objektiivsed erinevused põhjendada teatavaid tingimusi”.
As explained in more detail in the following section, the Commission considers that the measure at issue is selective in that it only favours certain groups of undertakings that carry out certain investments abroad and that this specific character is not justified by the nature of the scheme, regardless of whether the reference system is defined as the rules on the tax treatment of financial goodwill under the Spanish tax system (see recitals 92 to 114) or as the tax treatment of goodwill deriving from an economic interest taken in a company resident in a country other than Spain (see recitals 115 to 119).
Nagu järgmises jaotises üksikasjalikumalt selgitatakse, leiab komisjon, et kõnealune meede on valikuline, kuna see soodustab üksnes teatavaid välismaal investeerivate ettevõtjate rühmi ning kuna see konkreetne tunnus ei ole põhjendatav kava olemusega, sõltumata sellest, kas võrdlussüsteemiks on rahalise firmaväärtuse maksustamislahendust käsitlevad eeskirjad Hispaania maksusüsteemi kohaselt (vt põhjendused 92–114) või muu riigi kui Hispaania residendist äriühingus omandatud majandushuvist tuleneva firmaväärtuse maksustamislahendus (vt põhjendused 115–119).
The Commission considers that the measure at issue should be assessed in the light of the general provisions of the corporate tax system as applicable to situations in which the emergence of goodwill leads to a fiscal benefit (see recitals 35 to 55), essentially because the Commission considers that the situations in which financial goodwill can be amortised do not cover the whole category of taxpayers placed in a similar factual and legal situation.
Komisjoni arvates tuleks kõnealust meedet hinnata ettevõtte tulumaksu süsteemi üldsätete taustal seoses olukordadega, kus firmaväärtuse tekkimine annab maksueelise (vt põhjendused 35–55), eelkõige kuna komisjon on seisukohal, et rahalise firmaväärtuse amortiseerimist võimaldavad olukorrad ei hõlma kõikide sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras olevate maksumaksjate kategooriaid.
Moreover, even if an alternative reference system inspired by the one suggested by the Spanish authorities were chosen (see recitals 56 to 58), the Commission concludes that the measure at issue would still constitute a State aid measure essentially due to the different factual and legal conditions required for the different scenarios to benefit from the provisions on the goodwill that arises from an economic interest acquired in a company resident in a country other than Spain.
Isegi kui valida Hispaania ametiasutuste soovitusel alternatiivne võrdlussüsteem (vt põhjendused 56–58), järeldab komisjon, et kõnealune meede oleks ka siis riigiabi meede, peamiselt kuna muu riigi kui Hispaania residendist äriühingus omandatud majandushuvist tulenevat firmaväärtust käsitlevatest sätetest kasusaamiseks on eri stsenaariumide puhul nõutavad erinevad faktilised ja õiguslikud tingimused.
Under this alternative scenario, the measure at issue is too imprecise and arbitrary as it does not set any conditions, such as the existence of specific, legally circumscribed situations which would justify different tax treatment.
Alternatiivse stsenaariumi puhul on kõnealune meede liiga ebatäpne ja meelevaldne, kuna selles ei kehtestata ühtegi tingimust, näiteks konkreetsete õiguslikult piiritletud olukordade olemasolu, mis erinevaid maksustamislahendusi põhjendaks.
Consequently, situations which have not been demonstrated to be sufficiently different to justify a selective exception from general goodwill rules end up benefiting from the measure at issue.
Seetõttu saadakse kõnealusest meetmest kasu olukordades, mille puhul ei ole tõendatud, et need on üldistest firmaväärtust käsitlevatest eeskirjadest valikulise erandi tegemiseks piisavalt erinevad.