natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case of exemption from excise duty on goods procured from indigenous sources, it was found that the duty paid on purchases by a non-SEZS unit can be used as a credit for its own future duty liabilities, e.g. towards payment of excise duty on domestic sales (the so-called ‘CENVAT’ mechanism).
Kodumaalt hangitud kaupade puhul aktsiisimaksust vabastamise korral leiti, et SEZ-kava alla mittekuuluva äriühingu ostude pealt makstavat tollimaksu võib kasutada krediidina tema tulevaste maksukohustuste jaoks, nt aktsiisimaksu maksmisel omamaiselt müügilt (nn CENVAT-mehhanism).
Therefore, the excise duty paid on purchases is not definitive.
Seepärast ei ole ostude pealt makstav aktsiisimaks lõplik.
By the means of ‘CENVAT’-credit, only an added value bears a definitive duty, not the input materials.
CENVAT-krediidi abil on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalil.
Thus, by granting an exemption from excise duty on purchases by an SEZS unit, no additional government revenue is forgone and consequently no additional benefit accrues to the SEZS.
Seega ei jää SEZ-kava üksuste ostude pealt makstava aktsiisimaksu vabastuse tõttu riigil saamata tulusid ning sellest tulenevalt ei saa SEZ-kava üksus lisatoetusi.
In these circumstances, as no additional benefit accrues to the SEZS it is not necessary to further analyse this sub-scheme in this investigation.
Võttes arvesse neid asjaolusid ja kuna SEZ-kava üksus ei saa lisasoodustusi, ei ole selle allkava edasine analüüs kõnealuse uurimise käigus vajalik.
The exemption of a SEZS unit from two types of import duties (basic customs duty and special additional customs duty normally due on imports of raw materials and capital goods), the exemption from payment of sales tax on goods procured domestically and the exemption from service tax constitute subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
SEZ-kava üksuste vabastamine kahte liiki imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks, mida tavaliselt makstakse tooraine ja kapitalikaupade impordilt), müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust on subsideerimine algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
Government revenue which would be due in the absence of this scheme is forgone, thus conferring a benefit upon the SEZS unit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation, because it improves its liquidity.
Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata ning sellest tulenevalt saab SEZ-kava üksus kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust.
The subsidies are contingent in law upon export performance and, therefore, deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Juriidiliselt sõltuvad need subsiidiumid ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseteks ja tasakaalustatavateks.
The export objective of SEZS as set out in rule 2 of the Special Economic Zones Rules of 2006 is a conditio sine qua non to obtain the incentives.
SEZ-kava ekspordieesmärgi täitmine, nagu on sätestatud erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reeglis nr 2, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.
The exporting producer argued that the sub-schemes used by the company constitute permissible duty exemption (duty drawback) schemes pursuant to Article 2(1)(a)(ii) and Annex I of the basic Regulation and are therefore not countervailable.
Eksportiv tootja väitis, et äriühingu kasutatud allkavad on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa kohaselt lubatavad tollimaksust vabastamise kavad (tollimaksu tagastamise süsteem) ning ei ole seega tasakaalustatavad.
The company submitted that Annex (i) to the basic Regulation provide that only the exemption, remission or drawback of import charges in excess of those levied on imported inputs that are consumed in the production of the exported product constitutes an export subsidy.
Äriühing väitis, et algmääruse lisa punkti i kohaselt on ekspordisubsiidium ainult impordimaksudest vabastamine ning nende osaline või täielik tagastamine suuremal määral kui eksporttoodete tootmisel tarbitud imporditud sisenditele määratud maksud.
In other words, as long as there is no excess remission or exemption, the exemption from imported duties on inputs required for the manufacture, production or processing of the exported product cannot be considered as a countervailable subsidy.
Teisisõnu tähendab see, et kuni osaline tagastamine või vabastamine ei ole ülemäärane, ei saa eksporttoote tootmiseks või töötlemiseks vajaliku sisendi puhul imporditollimaksust vabastamist pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.
In reply to this argument, it should first of all be noted that the benefits an SEZ unit enjoys are all contingent in law upon export performance.
Vastuseks kõnealusele väitele tuleks esiteks märkida, et SEZ-kava üksuse saadud toetused sõltuvad kõik juriidiliselt ekspordijõudlusest.
Furthermore, the schemes cannot be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Lisaks sellele ei saa kõnealuseid kavasid lugeda lubatavateks tollimaksu tagastamise süsteemideks ega asendamise puhul kasutatavateks tagastussüsteemideks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
They do not conform to the strict rules laid down in Annex I (items (h) and (i)), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation.
Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad).
In the circumstance that the sales tax exemption and import duty exemption provisions are used for purchasing capital goods, they are already not in conformity with the rules for permitted drawback systems since capital goods are not consumed in the production process, as required by Annex I item (h) (sales tax reimbursement) and by Annex I item (i) (import duty remission).
Juhul kui müügimaksu- ja imporditollimaksuvabastust kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide eeskirjadele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõutakse I lisa punktis h (müügimaksu tagastamine) ja punktis i (imporditollimaksu soodustused).
In addition, it was confirmed that the GOI has no effective verification system or procedure in place to confirm whether and in what amounts duty and or the tax free procured inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation, and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation).
Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2).
In fact, an SEZ unit is required to achieve Net Foreign Exchange (NFE) earnings, but there is no verification system in place aiming to monitor the consumption of imports in relation to the production of exported goods.
Tegelikult peab SEZ-kava üksus saavutama netotulu välisvaluutas, kuid puudub kontrollisüsteem, mille eesmärk on jälgida impordi kasutamist eksporditud toodete tootmisel.
As an alternative argument, the exporting producer submitted that the sub-schemes used by the company do not constitute subsidies as no benefit had been conferred upon the company.
Lisaks märkis eksportiv tootja, et äriühingu kasutatud allkavad ei ole subsiidiumid, kuna kõnealune äriühing ei saanud kasu.
With respect to domestic sales, the exporting producers argued that, since a SEZ unit is not considered to be part of the India fiscal/customs territory, full customs duties need to be paid on the finished products when sold to the domestic market.
Seoses omamaise müügiga märkisid eksportivad tootjad, et kuna SEZ-kava üksust ei peeta osaks India maksu- ja/või tolliterritooriumist, tuleb valmistoote müümisel omamaisele turule tasuda täielikud tollimaksud.
It was alleged that no benefit has been obtained since duties exempted on the inputs used in the production of goods sold on the domestic market are lower than the duties paid by the company when selling on the domestic market.
Väidetavalt kasu ei saadud, kuna tollimaksud, mille maksmisest vabastatakse omamaisel turul müüdud toodete tootmisel kasutatavate sisendite puhul, on väiksemad kui tollimaksud, mida äriühing peab maksma omamaiselt müügilt.
In addressing this claim, it should be noted that though the purpose for setting up as a SEZ unit is to achieve Net Foreign Exchange (NFE) earnings, the SEZ unit has the possibility to sell part of its production on the domestic market.
Vastuseks kõnealusele väitele tuleb märkida, et kuigi SEZ-kava üksuse eesmärk on saavutada netotulu välisvaluutas, on SEZ-kava üksusel võimalik osa oma toodangust müüa omamaisel turul.
Under the SEZ scheme, the goods cleared from the zone to the domestic market will be treated as imported goods.
SEZ-kava kohaselt käsitletakse erimajandustsoonist omamaisele turule lubatud tooteid imporditud kaubana.
As such, an SEZ is not in a different situation than other companies operating on the domestic market, i.e. applicable duties/taxes would have to be paid on purchased goods.
Sellisena ei ole SEZ-kava üksus teistest omamaisel turul tegutsevatest äriühingutest erinevas olukorras, st kaupade ostmisel tuleb maksta kohaldatavad tollimaksud ja maksud.
In this context, it should be clear that, a decision of the Government to tax goods for consumption on the domestic market, does not mean, that the exemption of a SEZS unit from import duties and sales taxes is not a benefit in relation to the export sales of the product concerned.
Selles kontekstis peaks olema selge, et valitsuse otsus maksustada kaupade tarbimist omamaisel turul ei tähenda, et SEZ-kava üksuse vabastamine imporditolli- ja müügimaksudest ei ole toetus vaatlusaluse toote eksportmüüki arvesse võttes.
Moreover, the sales on the domestic market have no impact on the more general assessment of the adequacy of whether there is an appropriate verification system in place.
Lisaks sellele ei mõjuta omamaine müük üldisemat hinnangut selle kohta, kas on olemas asjakohane kontrollisüsteem.
In respect of export sales, the exporting producer argued that the exemption from import duties and taxes does not constitute a countervailable subsidy as long as there is no excess remission.
Seoses eksportmüügiga märkis eksportiv tootja, et imporditollimaksudest vabastamine ei ole tasakaalustatav subsiidium, kuni tollimaksu ei ole tagastatud ülemäära.
The company further argues that the SEZ unit is bonded under surveillance of customs officials, and that it is not possible to sell inputs on the domestic market or to incorporate these inputs in products to be sold on the domestic market without paying the applicable duties.
Lisaks sellele märkis äriühing, et SEZ-kava üksus on tolli järelevalve all ning et sisendeid ei saa omamaisel turul müüa või ilma kohaldatavaid tollimakse tasumata neid sisendeid kasutada toodetes, mida müüakse omamaisel turul.
In the view of the exporting producer, there can be thus no excess remission.
Eksportiva tootja arvates ei saa tagastamine seega olla ülemäärane.
In reply to this, it should be recalled that there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product and whether an excess payment of import duties and taxes occurred within the meaning of Annexes I, II and III to the basic Regulation.
Vastuseks sellele tuleks meelde tuletada, et puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I, II ja III lisa tähenduses.
A SEZ unit is already de jure and at no point in time required to co-relate every import consignment with the destination of the corresponding resultant product.
SEZ-kava üksus ei pea õigusaktide kohaselt seostama iga imporditud sisendit vastava lõpptootega.
Only if such controls were in place would the Indian authorities be able to obtain sufficient information about the final destination of inputs so as to allow for an efficient check that the duty/sales tax exemptions do not exceed inputs for export production.
Ainult selliste kontrollide rakendamisel saaksid India ametiasutused piisavat teavet sisendite lõpliku kasutamise kohta, et võimaldada tõhusalt kontrollida, et tolli-/müügimaksuvabastused ei ületaks eksporttoodangu sisendeid.
Company internal systems would not as such suffice since a duty drawback verification system would need to be designed and enforced by a government.
Äriühingusisesed süsteemid ei oleks piisavad, kuna tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemi peaks välja töötama ja jõustama valitsus.
Consequently, the investigation has established that the SEZ is explicitly not required by the legal rules and provisions for SEZS to record nexus between imported materials and the finished product and no effective control mechanism was set up by the GOI to determine which inputs were consumed in export production and in what amounts.
Sellest tulenevalt kinnitas uurimine, et SEZ-kava üksuselt ei nõuta SEZ-kava õiguslike eeskirjade ja sätete kohaselt imporditud materjalide ja valmistoote vahelise seose üksikasjalikku näitamist ning et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollimehhanismi tegemaks kindlaks, milliseid sisendeid tarvitati eksporttoodangus ja millistes kogustes.
Also, the GOI neither carried out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally be required in the absence of an effective verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).
Furthermore, no evidence was provided by the GOI demonstrating that no excess remission took place.
India valitsus ei esitanud ka tõendeid tõestamaks, et ülemäärast tagastamist ei ole toimunud.
Accordingly, in the absence of a permitted duty drawback system or substitution drawback system, the countervailable benefit is the remission of customs duties (basic customs duty and special additional customs duty) the exemption from payment of sales tax for goods procured domestically and the exemption from service tax, during the investigation period.
Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi puudumise korral on tasakaalustatav toetus tollimaksude tagastamine (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), vabastamine müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust läbivaatamise uurimisperioodil.
As regards the exemption from payment of basic customs duties, the exemption from payment of sales tax for goods procured domestically and the exemption from service tax, the numerator (subsidy amount) was calculated on the basis of the exempted amounts during the RIP.
Põhitollimaksudest, müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust vabastamise korral arvutati lugeja (subsiidiumisumma) läbivaatamise uurimisperioodi maksuvabade summade alusel.
Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation from this sum to arrive at the subsidy amount as the numerator.
Subsiidiumi saamiseks makstud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha – nii saadi lugeja.
Accordingly, in regard to exemptions from payment of taxes on purchases of capital goods, the subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the industry concerned.
Sellest tulenevalt ning võttes arvesse kapitalikaupade ostudelt makstavatest maksudest vabastamist, arvutati subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tööstusharus.
The commercial interest rate during the RIP in India was considered appropriate for this purpose.
Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära.
Where substantiated claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation these subsidy amounts thus established under recital 95 and recital 96 above were allocated over the export turnover generated during the RIP as the appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need põhjenduste 95 ja 96 kohaselt arvutatud subsiidiumisummad läbivaatamise uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
The subsidy margin thus obtained was 5,4 %.
Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 5,4 %.
Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITE-kava)
Under this scheme exporters could avail the benefit of a partial income tax exemption on profits derived from export sales.
Selle kava alusel võivad eksportijad saada toetust eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksuvabastuse kujul.
The legal basis for this exemption was set by Section 80HHC of the ITA.
Selle maksuvabastuse õiguslik alus on sätestatud tulumaksuseaduse (Income Tax Act – ITA) jaos 80HHC.
This provision was abolished for the assessment year 2005-2006 (i.e. for the financial year from 1 April 2004 to 31 March 2005) onwards and thus 80HHC of the ITA does not confer any benefits after 31 March 2004.
Kõnealune ITA säte tühistati alates maksuaastast 2005–2006 (st finantsaasta alates 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005) ja seega ei anta ITA jao 80HHC alusel pärast 31. märtsi 2004 mingeid toetusi.
The cooperating exporting producers did not avail any benefits under this scheme during the RIP.
Läbivaatamise uurimisperioodi ajal ei saanud koostööd teinud eksportivad tootjad selle kava alusel mingeid toetusi.
Export Credit Scheme (ECS)
Ekspordikrediidi kava
The details of the scheme are set out in the Master Circular DBOD No DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (Export Credit in Foreign Currency) and the Master Circular DBOD No DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.
It was established that three of the exporting producers availed of benefits under the ECS.
Tehti kindlaks, et kolm eksportivat tootjat said ECS raames toetusi.
Under this scheme, the RBI mandatorily sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter.
Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS) koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud, et rahastada ekspordiga seotud debitoorset võlgnevust.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Ka suunab India Reservpank pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.
As a result of the RBI Master Circulars exporters can obtain export credits at preferential interest rates as compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord.
In fact, high rating companies might be in a position to obtain export credits and cash credits at the same conditions.
Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.
Conclusion on the ECS
Kokkuvõte ECS kohta
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 100 can decrease the interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporter.
Põhjenduses 100 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud ECS-krediidi soodusintressimäär aitab turutingimuste alusel sätestatud laenukuludega võrreldes vähendada eksportija intressikulusid ning on seega algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik.
Export financing is not per se more secure than domestic financing.
Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute finantseerimisest.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt.
Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(a)(iv) of the Regulation.
Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on sellise soodustuse näol tegemist valitsuse rahalise toetusega määruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.
In this context, it should be noted that neither Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor the ASCM require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 2(1)(a) of the basic Regulation.
Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide täitmiseks.