natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In light of these concerns, the European Council of 11 and 12 December 2008 endorsed in its conclusions the European Economic Recovery Plan (Recovery Plan), presented by the Commission on 26 November 2008, which sets out how Member States and the European Union can coordinate their policies and provide new stimulus to the European economy, targeting that stimulus to the Community’s long-term objectives.
Neid muresid arvestades kiitis Euroopa Ülemkogu oma 11.–12. detsembri 2008. aasta järeldustes heaks komisjoni 26. novembril 2008. aastal esitatud Euroopa majanduse elavdamise kava („majanduse elavdamise kava”), milles on näidatud, kuidas liikmesriigid ja Euroopa Liit saavad kooskõlastada oma poliitikat ja anda uusi stiimuleid Euroopa majandusele, sidudes need stiimulid ühtlasi ühenduse pikaajaliste eesmärkidega.
An important part of the Recovery Plan is the proposal to increase Community spending in defined strategic sectors, so as to address the lack of confidence among investors and to help develop the path to a stronger economy for the future.
Majanduse elavdamise kava oluline osa on ettepanek suurendada ühenduse kulutusi teatavates strateegilistes sektorites, et suurendada investorite usaldust ja aidata rajada teed tuleviku tugevama majanduse poole.
The European Council asked the Commission to present a list of specific projects, taking into account an adequate geographical balance, to reinforce investment in the development of, in particular, infrastructure projects.
Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada konkreetsete projektide loetelu, milles oleks arvesse võetud õiget geograafilist tasakaalu, et suurendada investeerimist eelkõige infrastruktuuriprojektide arendamisse.
For the Recovery Plan to be effective, it is vital to finance measures that rapidly address both the economic crisis and the Community’s urgent energy needs.
Selleks et majanduse elavdamise kava oleks tõhus, on ülioluline rahastada meetmeid, mis käsitlevad kiiresti nii majanduskriisist kui ka ühenduse pakilisest energiavajadusest tulenevaid küsimusi.
Nevertheless, the special programme established by this Regulation should in no way set a precedent for future co-financing rates in the field of infrastructure investments.
Käesoleva määrusega kehtestatava abikavaga ei tuleks siiski luua pretsedenti seoses tulevaste kaasrahastamise määradega infrastruktuuriinvesteeringute valdkonnas.
In order to have a tangible and substantial impact, those measures should be focussed on a few specific sectors in which action would make a clear contribution to the objectives of the security of energy supply and the reduction of greenhouse gas emissions; there exist large, mature projects capable of making efficient and effective use of significant amounts of financial assistance and of catalysing significant amounts of investment from other sources, including from the European Investment Bank; and action at European level would add value.
Et kõnealuste meetmete mõju oleks hoomatav ja kaalukas, tuleks keskenduda mõnele konkreetsele sektorile, milles meetmed annaksid selge panuse energiavarustuse kindluse suurendamise ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise eesmärkide saavutamisse; on olemas suured hästi ettevalmistatud projektid, mille kaudu saab tõhusalt ja ökonoomselt kasutada suuri finantsabi summasid, kaasates samas suuri investeeringuid ka teistest allikatest, sealhulgas Euroopa Investeerimispangast, ning Euroopa tasandi meetmed võiksid anda lisandväärtust.
The sectors of gas and electricity infrastructure, offshore wind energy and carbon capture and storage fulfil those criteria.
Neile tingimustele vastavad sektorid on gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuur, avamere tuuleenergia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine.
The choice of those sectors reflects the particular circumstances of the Recovery Plan and should not call into question the high priority attached to energy efficiency and the promotion of energy from renewable sources, which were addressed in the Recovery Plan.
Kõnealuste sektorite valik kajastab majanduse elavdamise kava spetsiifikat ning sellega ei tohiks seada kahtluse alla prioriteetsuse astet, mida omistatakse energiatõhususele ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamisele, mida käsitleti majanduse elavdamise kavas.
In the event that it is not possible to commit all funds by the end of 2010, the Commission has declared its intention, if appropriate, to propose, when reporting in 2010 on the implementation of this Regulation, measures allowing for the financing of projects consistent with the Recovery Plan, such as projects in the areas of energy efficiency and energy from renewable sources.
Juhul kui kõiki rahalisi vahendeid ei ole võimalik kasutada 2010. aasta lõpuks, on komisjon teatanud oma kavatsusest teha 2010. aastal käesoleva määruse rakendamist käsitleva aruande esitamisel vajaduse korral ettepanek meetmete kohta, millega võimaldatakse rahastada majanduse elavdamise kavaga kooskõlas olevaid projekte, näiteks projekte energiatõhususe ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia valdkondades.
In the case of gas and electricity infrastructures, certain challenges have developed in recent years.
Gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuuriga seoses on viimastel aastatel teatud probleemid süvenenud.
The recent gas crises (winters 2006 and 2009) and the increase of oil prices until mid-2008 demonstrated Europe’s vulnerability.
Hiljutised gaasitarnekriisid 2006. ja 2009. aasta talvel ning kuni 2008. aasta keskpaigani kerkinud naftahind näitasid Euroopa haavatavust.
Indigenous energy resources — gas and oil — are decreasing to the extent that Europe is increasingly dependent on imports for its energy supply.
Omamaised energiavarud (maagaas ja nafta) on vähenemas sellisel määral, et Euroopa sõltub oma energiaga varustatuses üha enam imporditavatest energiakandjatest.
In this context, energy infrastructure will play a crucial role.
Selles kontekstis on energiavõrkude infrastruktuuril otsustav osa.
However, the current economic and financial crisis is affecting the implementation of energy infrastructure projects.
Samas mõjutab praegune majandus- ja finantskriis infrastruktuuriprojektide rakendamist energeetika valdkonnas.
Some important projects, including projects of Community interest, may face severe delays in implementation due to scarcity of funds.
Mõne tähtsa projekti, sealhulgas ühendusele huvipakkuva projekti rakendamine võib vahendite nappuse tõttu jääda venima.
Urgent action to support investment in energy infrastructure is therefore appropriate.
Seepärast tuleb viivitamata tegutseda, et toetada investeerimist energiavõrkude infrastruktuuri.
Given the significant time necessary to plan and then execute such projects, it is important that the Community invest in such infrastructure immediately so that it may, in particular, accelerate the development of projects of particular importance to the security of energy supply within the Community.
Arvestades, kui palju aega kulub selliste projektide kavandamiseks ja seejärel elluviimiseks, on ühenduse kohene investeerimine sellisesse infrastruktuuri oluline, kuna see võib eelkõige kiirendada selliste projektide elluviimist, mis on eriti olulised ühenduse energiavarustuse kindluse tagamiseks.
This will be vital to ensure the Community’s security of energy supply at competitive prices when the economy rebounds and global energy demand increases.
See on eluliselt vajalik, et tagada ühenduse energiavarustuse kindlus konkurentsivõimeliste hindadega, kui majandus hakkab taas kosuma ja ülemaailmne energiavajadus suureneb.
Among energy infrastructure projects, it is necessary to select those that are important to the operation of the internal energy market, to the security of energy supply and which also contribute to the recovery of the economy.
Energeetika infrastruktuuri projektide hulgast on vaja valida projektid, mis on olulised energia siseturu toimimiseks ja energiavarustuse kindluse tagamiseks ning mis samal ajal aitavad ka elavdada majandust.
In the cases of carbon capture and storage and offshore wind energy in particular, this Regulation should build on the Strategic Energy Technology Plan for Europe, presented by the Commission on 22 November 2007, which called for a joint and strategic plan for energy research and innovation efforts consistent with EU energy policy goals, and a commitment to the establishment of six European Industrial Initiatives.
Eelkõige süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergia arendamise puhul peaks käesolevas määruses toetuma komisjoni 22. novembril 2007. aastal esitletud Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale, milles kutsuti üles koostama ühist strateegilist kava energeetika uurimise ja innovatsiooni valdkonnas, mis järgib ELi energeetikapoliitika eesmärke, ning võtma kohustust rakendada kuut Euroopa tööstusalgatust.
The European Council of 16 October 2008 called in its conclusions on the Commission to significantly accelerate the implementation of the Strategic Energy Technology Plan for Europe.
Euroopa Ülemkogu kutsus oma 16. oktoobri 2008. aasta järeldustes komisjoni üles oluliselt kiirendama Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamist.
The programme initiates the funding for carbon capture and storage and offshore wind projects without prejudice to the future creation of the six industrial initiatives on energy demonstration projects as outlined by the Strategic Energy Technology Plan for Europe.
Kõnealuse kavaga alustatakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergia projektide rahastamist, piiramata energeetikaalaseid tutvustusprojekte käsitleva kuue tööstusalgatuse tulevast elluviimist, nagu on ette nähtud Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas.
In order to have an immediate impact on the economic crisis, it is essential for this Regulation to list the projects that may receive immediate financial assistance, subject to conformity with criteria that ensure efficiency and effectiveness and to the limits set by the financial envelope.
Majanduskriisile vahetu mõju avaldamiseks on käesolevas määruses oluline loetleda projektid, millele võib kohe anda finantsabi, pidades kinni ökonoomsuse ja tõhususe tagamise kriteeriumidest ja finantsvahenditega seatud piiridest.
The implementation of those projects will require a commitment from national, regional and local authorities to accelerate administrative procedures and authorisations.
Kõnealuste projektide rakendamine paneb riikide asutustele, samuti piirkondlikele ja kohalikele asutustele kohustuse kiirendada haldusmenetlusi ja lubade andmist.
For many projects, support will not be forthcoming within the timeframe set if this acceleration does not take place.
Ilma sellise kiirendamiseta ei ole paljude projektide puhul toetuste andmine ettenähtud aja jooksul võimalik.
In the case of offshore wind energy, the list should contain projects that can be considered, on the basis of information gathered from stakeholders in the framework of the European Wind Energy Technology Platform, and from industrial and other sources, to be approved and ready for implementation; to be innovative, while building on well established concepts; to be capable of acceleration in response to a financial stimulus; to have a cross-border significance; to be of a large scale; and to be able to demonstrate how the results of technological advances will be disseminated effectively in the light of the objectives and structures endorsed by the Strategic Energy Technology Plan for Europe.
Avamere tuuleenergia puhul peaks loetelu sisaldama projekte, mida võib tuuleenergia Euroopa tehnoloogiaplatvormi raames sidusrühmadelt, ettevõtjatelt ja muudest allikatest kogutud teabe põhjal lugeda kinnitatuks ja elluviimisvalmiks, innovaatilisteks, kuigi need tuginevad hästi põhjendatud aluspõhimõtetele, kiiremini käivitatavateks ja ellu viidavateks finantsstiimulite abil, piiriülest tähtsust omavateks, suuremastaabilisteks ning samuti näiteks selle kohta, kuidas tehnoloogilise protsessi tulemusi tõhusalt levitatakse, arvestades Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas kinnitatud eesmärke ja struktuure.
Financial assistance should be directed towards those projects that are in a position to progress substantially with project development in 2009 and 2010.
Finantsabi tuleks suunata projektidele, mida on võimalik oluliselt edasi viia 2009. ja 2010. aastal.
In the case of carbon capture and storage, the list should be largely established on the basis of information gathered from stakeholders in the framework of the Fossil Fuel Forum, the Zero Emissions Fossil Fuel Power Plants Technology Platform and other sources.
Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise osas tuleks loetelu koostada suures osas teabe põhjal, mis on kogutud sidusrühmadelt fossiilkütuste foorumi ja nullheitmetega fossiilkütustepõhiste elektrijaamade tehnoloogiaplatvormi raames ning muudest allikatest.
Projects should also demonstrate how the results of technological advances will be disseminated effectively and how they will accelerate the achievement of the objectives laid down in the Strategic Energy Technology Plan for Europe.
Projektides tuleks ka näidata, kuidas tehnoloogilise protsessi tulemusi tõhusalt levitatakse ja kuidas nende projektidega kiirendatakse Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas esitatud eesmärkide saavutamist.
It will be necessary to select among eligible proposals.
Projekte on vaja valida abikõlblike pakkumiste hulgast.
Such selection should guarantee, inter alia, that no more than one carbon capture and storage proposal is supported in each Member State, in order to ensure the investigation of a wide range of geological storage conditions and to support the objective of encouraging economic recovery across Europe.
Valimisel tuleks muu hulgas garanteerida, et igas liikmesriigis ei toetataks enamat kui ühte süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise pakkumist, eesmärgiga tagada mitmesuguste geoloogilise säilitamise tingimuste uurimine ja toetada majanduse elavdamist üle kogu Euroopa.
Community funding should not unduly distort competition or the functioning of the internal market, having regard in particular to the rules on third-party access and possible third party access exemptions.
Ühenduse rahaline abi ei tohiks tarbetult moonutada konkurentsi ega siseturu toimimist, pidades eelkõige silmas kolmandate osaliste juurdepääsu eeskirju ja võimalikke erandeid nimetatud eeskirjadest.
Any further national funds in addition to Community funding should take into account State aid rules.
Riigiabi andmisel lisaks ühendusepoolsele rahastamisele tuleks võtta arvesse riigiabi andmise eeskirju.
Regardless of its form, Community financial assistance should be granted in accordance with the provisions of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [3] (the Financial Regulation) and of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [4], except where the provisions of this Regulation explicitly depart from those rules.
Mis tahes vormis ühenduse finantsabi tuleks anda vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [3] („finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), [4] välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega sätestatakse sõnaselgelt erand nendest eeskirjadest.
Due to the urgent need to address the economic crisis and the Community’s pressing energy needs, this Regulation already contains detailed provisions concerning the arrangements for financial assistance, including a list of eligible projects.
Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi ja leida lahendus ühenduse kiireloomulisele energiavajaduse küsimusele, sisaldab käesolev määrus juba üksikasjalikke sätteid rahalise toetuse andmise korra kohta, sealhulgas abikõlblike projektide loetelu.
In addition, due to the urgent need for the stimulus, all legal commitments implementing the budgetary commitments made in 2009 and 2010 should be made before the end of 2010.
Samuti tuleks stiimulite pakilise vajaduse tõttu kõik 2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks võetud juriidilised kohustused täita enne 2010. aasta lõppu.
When actions financed under this Regulation are implemented, the financial interests of the Community should be protected by the application of preventive measures against fraud, corruption and any other illegal activities, by effective checks and by the recovery of amounts unduly paid and, if irregularities are detected, by effective, proportionate and dissuasive penalties, in accordance with Council Regulation (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities financial interests [5], Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and other irregularities [6] and with Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) [7].
Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust takistavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), [5] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) [6] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) [7].
Taking into account the nature of the issues in the sub-programmes, the Commission should be assisted by different committees for the selection of proposals retained for funding and the determination of the amount of funding to be granted under each sub-programme.
Võttes arvesse allprogrammides käsitletud küsimuste laadi, peaksid komisjoni finantseerimiseks sobivate pakkumiste valimisel ja iga allprogrammi alusel antava finantsabi summa kindlaksmääramisel abistama mitmesugused komiteed.
Since the objectives of this Regulation, namely to aid economic recovery within the Community, face the demands of energy security and reduce greenhouse gas emissions by increasing spending in defined strategic sectors, cannot be sufficiently achieved by the Member States, and can therefore, by reason of the scope of this Regulation and the nature of the sectors and projects selected, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt aidata elavdada ühenduse majandust, rahuldada energiajulgeolekuga seotud vajadusi ja vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid kulutuste suurendamisega kindlaksmääratud strateegilistes sektorites, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja valitud sektorite ja projektide laadi tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Due to the urgent need to address the economic crisis and the Community’s pressing energy needs, this Regulation should enter into force immediately after its publication,
Arvestades majanduskriisi küsimuste ja ühenduse energiavajaduste lahendamise vajaduse pakilisust peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist,
This Regulation establishes a financing instrument entitled the European Energy Programme for Recovery (the EEPR) for the development of projects in the field of energy in the Community which, by providing a financial stimulus, contribute to economic recovery, the security of energy supply and the reduction of greenhouse gas emissions.
Käesoleva määrusega luuakse rahastamisvahend nimetusega Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava („EEPR”), et arendada ühenduse energeetikavaldkonda kuuluvaid projekte, mis finantsstiimuli andmise kaudu aitavad kaasa majanduse elavdamisele, energiavarustuse kindluse tagamisele ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele.
This Regulation establishes sub-programmes to advance those objectives in the fields of:
Käesoleva määrusega luuakse allprogrammid kõnealuste eesmärkide suunas liikumiseks järgmistes valdkondades:
gas and electricity infrastructures;
gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuur;
offshore wind energy; and
avamere tuuleenergia ning
carbon capture and storage.
süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine.
This Regulation identifies projects to be financed under each sub-programme and lays down criteria for identifying and implementing actions to realise these projects.
Käesoleva määrusega määratakse kindlaks iga allprogrammi kaudu finantseeritavad projektid ja esitatakse kriteeriumid osutatud projektide elluviimiseks vajalike meetmete määramiseks ja rakendamiseks.
‘carbon capture and storage’ means the capture of carbon dioxide (CO2) from industrial installations, its transport to a storage site and its injection into a suitable underground geological formation for the purposes of permanent storage;
„süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine” – tööstusrajatiste süsinikdioksiidi (CO2) kogumine, säilitamiskohta transportimine ja juhtimine püsiva säilitamise eesmärgil sobivasse maa-alusesse geoloogilisse formatsiooni;
‘eligible costs’ has the same meaning as in Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002;
„abikõlblikud kulud” – sama tähendusega kui määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002;
‘gas and electricity infrastructures’ means:
„gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuur” –
all high-voltage lines, excluding those of distribution networks, and submarine links, provided that this infrastructure is used for interregional or international transmission or connection;
kõik kõrgepingeliinid (v.a jaotusvõrkude liinid) ning veealused kaablid, tingimusel et asjakohast infrastruktuuri kasutatakse piirkondade- või riikidevaheliseks ülekandeks või ühendamiseks;
high-pressure gas pipelines, excluding those of distribution networks;
kõrgsurve-gaasijuhtmed, välja arvatud jaotusvõrgud;
underground storage facilities connected to the high-pressure gas pipelines referred to in point (ii);
punktis ii nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-alused gaasihoidlad;
reception, storage and regasification facilities for liquefied natural gas (LNG); and
veeldatud maagaasi vastuvõtmiseks, hoidmiseks ja taasgaasistamiseks vajalikud seadmed ning
any equipment or installations essential for the infrastructure referred to in points (i), (ii), (iii) or (iv) to operate properly, including protection, monitoring and control systems;
kõik alapunktides i, ii, iii või iv osutatud infrastruktuuri nõuetekohaseks tööks vajalikud seadmed ja rajatised, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemid;
‘part of a project’ means any activity that is independent financially, technically or over time and which contributes to the completion of a project;
„projekti osa” – iga tegevus, mis on finantsiliselt, tehniliselt või ajas sõltumatu ja mis aitab kaasa projekti elluviimisele;
‘investment phase’ means the phase of a project during which construction takes place and capital costs are incurred;
„investeerimisetapp” – projekti etapp, mil ehitatakse ja tehakse põhikapitali kulutusi;