natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the purposes of this Directive, this standard also applies to tractors with a power take-off, the power of which exceeds 20 kW, measured in accordance with ISO 789-1:1990.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel järgitakse kõnealust standardit ka selliste traktorite puhul, mille jõusiirdevõlli võimsus on standardi ISO 789-1:1990 kohaselt mõõdetuna suurem kui 20 kW.
For power take-offs of type 3 and where it is possible to reduce the dimension of the opening of the protective guard in order to adapt to the coupling elements to be used, the user manual must contain the following elements:warning relating to the consequences and risks caused by the reduced dimension of the protective guard,instructions and specific warnings relating to coupling and releasing the power take-offs,instructions and specific warnings relating to the use of tools or machines coupled to the rear power take-off.
tüüpi jõusiirdevõllide puhul ja kui on võimalik vähendada kaitsepiirde avade mõõtmeid, et kohandada neid vastavalt kasutatavatele haakeseadistele, peab kasutusjuhend sisaldama järgmist:hoiatus kaitsepiirde vähendatud mõõtmetega seotud tagajärgedest ja ohtudest;juhised ja konkreetsed hoiatused jõusiirdevõlli ühendamiseks haakeseadisega ja sellest vabastamiseks;juhised ja konkreetsed hoiatused seoses traktori tagumise jõusiirdevõlli külge haagitud tööriistade ja masinate kasutamisega.
INFORMATION DOCUMENT No […]
osa TEATIS nr […]
pursuant to Annex I to Directive 2003/37/EC relating to EC type-approval of a tractor with respect to the power take-offs of tractors
vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ I lisale traktorite EÜ tüübikinnituse kohta seoses jõusiirdevõlliga
The following information, if applicable, shall be supplied in triplicate and include a list of contents.
Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave koos sisukorraga kolmes eksemplaris.
Any drawings shall be supplied in appropriate scale and in sufficient detail in A4 format.
Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4-formaadis.
Photographs, if any, shall show sufficient detail.
Kui lisatud on fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.
Make(s) (trade mark registered by the manufacturer):
Mark/margid (tootja registreeritud kaubamärk):
Type (specify any variants and versions):
Traktori tüüp (vajaduse korral variant ja versioon):
Manufacturer’s plate (location and method of affixing):
Valmistaja silt (asukoht ja kinnitusviis):
Category of vehicle [1]:
Sõiduki kategooria [1]:
Name(s) and address(es) of assembly plant(s):
Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress/aadressid:
Power take-off(s) (revolutions per minute and ratio of this figure to that of the engine) (number, type and position)
Jõusiirdevõll(id) (pööret minutis ning jõusiirdevõlli pöörete ja mootori pöörete arvu vaheline suhe) (arv, tüüp, asukoht):
Main power take-off(s):
Peamine jõusiirdevõll / peamised jõusiirdevõllid:
Other(s):
Muud jõusiirdevõllid:
Power take-off guard(s) (description, dimensions, drawings, photographs):
Jõusiirdevõlli kaitsekate/-katted (kirjeldus, mõõtmed, joonised, fotod):
TYPE-APPROVAL DOCUMENTATION
osa TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID
(maximum format: A4 (210 × 297 mm))
(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
Communication concerning the
Teatis traktori
type approval [2]
tüübikinnituse [2]
extension of type approval [2] Delete where not applicable.
tüübikinnituse laiendamise [2] Mittevajalik maha tõmmata.
refusal of type approval [2] Delete where not applicable.
tüübikinnituse andmisest keeldumise [2] Mittevajalik maha tõmmata.
withdrawal of type approval [2] Delete where not applicable.
tüübikinnituse tühistamise [2] Mittevajalik maha tõmmata.
of a type of tractor with regard to Directive 86/297/EEC,
kohta vastavalt direktiivile 86/297/EMÜ.
Reason for extension: …
Laiendamise põhjus: … I
Tractor type:
Traktori tüüp:
Means of identification of tractor type if marked on the tractor [3]:
Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud traktorile [3]:
Category of vehicle [4]:
Sõiduki kategooria [4]:
Additional information (where applicable): See Addendum
Lisateave (vajaduse korral): vt lisand
As defined in Annex II to Directive 2003/37/EC.
Nagu see on määratletud direktiivi 2003/37/EÜ II lisas.
Where the means of identification of tractor type contains characters not relevant to describe the tractor types covered by this type-approval certificate, such characters are represented in the documentation by the symbol “?” (e.g. ABC?123?).
Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud traktori kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (nt ABC?123?).
Annex II to Directive 2003/37/EC is amended as follows:
Direktiivi 2003/37/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:
in Chapter B, Part I, in the List of separate directives, in line 18.1, column T5, the figure ‘(X)’ is replaced by the figure ‘X’;
B peatüki I osas esitatud üksikdirektiivide loetelus asendatakse rea 18.1 veerus T5 märge „(X)” märkega „X”;
Chapter B, Appendix 1, Part II is amended as follows:
B peatüki 1. liite II osa muudetakse järgmiselt:
in line 2.2, column T4.3, the figure ‘(X)’ is replaced by the figure ‘X’;
rea 2.2 veerus T4.3 asendatakse märge „(X)” märkega „X”;
in line 17.1, column T4.3, the figure ‘(X)’ is replaced by the figure ‘X’.
rea 17.1 veerus T4.3 asendatakse märge „(X)” märkega „X”.
The following subparagraph is added to point 2.2 of Annex I to Directive 2009/60/EC:
Direktiivi 2009/60/EÜ I lisa punktile 2.2 lisatakse järgmine lõik:
‘In the case of tractors of category T4.3, the length of the platform shall not exceed 2,5 times the maximum front or rear track of the tractor, whichever is the larger.’
„T4.3-kategooria traktorite puhul ei tohi platvormi pikkus ületada 2,5-kordset traktori eesmise või tagumise roomiku pikkust, olenevalt sellest, kumb on suurem.”
Annex II to Directive 2009/144/EC is amended as follows:
Direktiivi 2009/144/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:
point 2.3.2.11 is replaced by the following:
punkt 2.3.2.11 asendatakse järgmisega:
Narrow-track tractors and tractors of category T4.3.’
Kitsarööpmeline traktor ja T4.3-kategooria traktor.”;
point 2.3.2.11.1 is replaced by the following:
punkt 2.3.2.11.1 asendatakse järgmisega:
In the case of narrow-track tractors as defined in the second indent of Article 1 of Council Directive 87/402/EEC and tractors of category T4.3 as defined in Annex II, Chapter B, Appendix 1, Part I, of Directive 2003/37/EC the requirements of point 2.3.2.9 shall not apply to the zone situated below a plane inclined at 45° to the rear and transverse to the direction of travel, and passing through a point located 230 mm behind the seat index point (see Figure 7).
Nõukogu direktiivi 87/402/EMÜ artikli 1 teises taandes määratletud kitsarööpmeliste traktorite ning direktiivi 2003/37/EÜ II lisa B peatüki 1. liite I osas määratletud T4.3-kategooria traktorite suhtes ei kohaldata punkti 2.3.2.9 nõudeid tsooni suhtes, mis asub 45° nurga all tahapoole kaldu oleva ja liikumissuuna suhtes püstise tasapinna all, kui kõnealune tasapind läbib punkti, mis asub 230 mm istme indekspunktist tagapool (vt joonis 7).
If there are any dangerous points in this zone, corresponding warnings must be affixed to the tractor.
Kui kõnealuses tsoonis on ohtlikke kohti, tuleb traktorile kinnitada vastavad hoiatused.
OJ L 220, 8.8.1987, p. 1.’
EÜT L 220, 8.8.1987, lk 1.”
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 29 September 2011 at the latest.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 29. septembriks 2011.
Directive 2010/63/EU of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/63/EL,
on the protection of animals used for scientific purposes
teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta
On 24 November 1986 the Council adopted Directive 86/609/EEC [3] in order to eliminate disparities between laws, regulations and administrative provisions of the Member States regarding the protection of animals used for experimental and other scientific purposes.
novembril 1986 võttis nõukogu vastu direktiivi 86/609/EMÜ, [3] et kõrvaldada lahknevused liikmesriikide õigus- ja haldusnormides, mis käsitlevad katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset.
Since the adoption of that Directive, further disparities between Member States have emerged.
Selle direktiivi vastuvõtmisest alates on liikmesriikide vahel ilmnenud uued lahknevused.
Certain Member States have adopted national implementing measures that ensure a high level of protection of animals used for scientific purposes, while others only apply the minimum requirements laid down in Directive 86/609/EEC.
Teatavad liikmesriigid on vastu võtnud siseriiklikud rakenduseeskirjad, millega tagatakse teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kõrge tase, samas kui mõned liikmesriigid kohaldavad ainult direktiiviga 86/609/EMÜ ette nähtud miinimumnõudeid.
These disparities are liable to constitute barriers to trade in products and substances the development of which involves experiments on animals.
Nimetatud lahkenevused võivad takistada kaubandust selliste toodete ja ainete osas, mille väljatöötamine hõlmab katseid loomadega.
Accordingly, this Directive should provide for more detailed rules in order to reduce such disparities by approximating the rules applicable in that area and to ensure a proper functioning of the internal market.
Seetõttu peaks käesoleva direktiiviga ette nägema üksikasjalikumad eeskirjad selliste lahknevuste vähendamiseks, ühtlustades nimetatud valdkonnas kohaldatavaid eeskirju, ning siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks.
Animal welfare is a value of the Union that is enshrined in Article 13 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Loomade heaolu on liidu väärtus, mis on talletatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13.
On 23 March 1998 the Council adopted Decision 1999/575/EC concerning the conclusion by the Community of the European Convention for the protection of vertebrate animals used for experimental and other scientific purposes [4].
märtsil 1998 võttis nõukogu vastu otsuse 1999/575/EÜ, milles käsitletakse katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni sõlmimist ühenduse poolt [4].
By becoming party to that Convention, the Community acknowledged the importance of the protection and welfare of animals used for scientific purposes at international level.
Konventsiooniga ühinedes tunnistas ühendus rahvusvahelisel tasandil teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsmise ja heaolu tähtsust.
The European Parliament in its resolution of 5 December 2002 on Directive 86/609/EEC called for the Commission to come forward with a proposal for a revision of that Directive with more stringent and transparent measures in the area of animal experimentation.
Oma 5. detsembri 2002. aasta resolutsioonis direktiivi 86/609/EMÜ kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon koostaks selle direktiivi läbivaatamiseks ettepaneku loomkatsete valdkonnas rangemate ja läbipaistvamate meetmete võtmiseks.
On 15 June 2006, the Fourth Multilateral Consultation of Parties to the European Convention for the protection of vertebrate animals used for experimental and other scientific purposes adopted a revised Appendix A to that Convention, which set out guidelines for the accommodation and care of experimental animals.
juunil 2006 võeti katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni osapoolte vahel toimunud neljanda mitmepoolse konsultatsiooni käigus vastu nimetatud konventsiooni muudetud A-liide, mis sisaldab katseloomade pidamise ja hooldamise suuniseid.
Commission Recommendation 2007/526/EC of 18 June 2007 on guidelines for the accommodation and care of animals used for experimental and other scientific purposes [5] incorporated those guidelines.
Need suunised lisati ka komisjoni 18. juuni 2007. aasta soovitusse 2007/526/EÜ teaduslikes katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade pidamise ja hooldamise suuniste kohta [5].
New scientific knowledge is available in respect of factors influencing animal welfare as well as the capacity of animals to sense and express pain, suffering, distress and lasting harm.
Loomade heaolu mõjutavate tegurite ning loomade võime kohta tunda ja väljendada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi on olemas uusi teaduslikke andmeid.
It is therefore necessary to improve the welfare of animals used in scientific procedures by raising the minimum standards for their protection in line with the latest scientific developments.
Seetõttu on vaja teaduslikes katsetes kasutatavate loomade heaolu parandada, tõstes kooskõlas teaduse viimaste arengusuundadega miinimumstandardeid nende loomade kaitseks.
Attitudes towards animals also depend on national perceptions, and there is a demand in certain Member States to maintain more extensive animal-welfare rules than those agreed upon at the level of the Union.
Loomadesse suhtumine sõltub samuti riikides valitsevatest erinevatest arusaamadest ja teatud liikmesriikides on vajadus säilitada loomade heaolu eeskirju, mis on ulatuslikumad liidu tasandil heakskiidetutest.
In the interests of the animals, and provided it does not affect the functioning of the internal market, it is appropriate to allow the Member States certain flexibility to maintain national rules aimed at more extensive protection of animals in so far as they are compatible with the TFEU.
Loomade huvides ja tingimusel, et see ei mõjuta siseturu toimimist, on asjakohane võimaldada liikmesriikidele teatud paindlikkus säilitada siseriiklikke eeskirju loomade ulatuslikumaks kaitseks, kui need on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga.
In addition to vertebrate animals including cyclostomes, cephalopods should also be included in the scope of this Directive, as there is scientific evidence of their ability to experience pain, suffering, distress and lasting harm.
Lisaks selgroogsetele loomadele, mis hõlmab sõõrsuud, peaks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluma ka peajalgsed, kuna on olemas teaduslikke tõendeid selle kohta, et nad on võimelised kogema valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi.
This Directive should also cover foetal forms of mammals, as there is scientific evidence showing that such forms in the last third of the period of their development are at an increased risk of experiencing pain, suffering and distress, which may also affect negatively their subsequent development.
Käesolev direktiiv peaks hõlmama ka imetajate lootevorme, kuna on olemas teaduslikke tõendeid selle kohta, et selliste vormide puhul valitseb nende arenguperioodi viimases kolmandikus suurenenud oht kogeda valu, kannatusi ja stressi, mis võib halvasti mõjuda ka nende edasisele arengule.
Scientific evidence also shows that procedures carried out on embryonic and foetal forms at an earlier stage of development could result in pain, suffering, distress or lasting harm, should the developmental forms be allowed to live beyond the first two thirds of their development.
Lisaks näitavad teaduslikud tõendid, et embrüo- ja lootevormidega nende varasemas arengustaadiumis tehtavad katsed võivad tekitada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi juhul, kui neil arenguvormidel lastakse elada kauem kui esimesed kaks kolmandikku oma arengust.
While it is desirable to replace the use of live animals in procedures by other methods not entailing the use of live animals, the use of live animals continues to be necessary to protect human and animal health and the environment.
Ehkki elusloomade kasutamine katsetes on soovitav asendada muude meetoditega, mis ei nõua elusloomade kasutamist, on elusloomade kasutamine endiselt vajalik inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmiseks.
However, this Directive represents an important step towards achieving the final goal of full replacement of procedures on live animals for scientific and educational purposes as soon as it is scientifically possible to do so.
Käesolev direktiiv on siiski tähtis samm lõppeesmärgi saavutamise suunas asendada teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel tehtavad katsed elusloomadega niipea, kui see on teaduslikult võimalik.
To that end, it seeks to facilitate and promote the advancement of alternative approaches.
Sel eesmärgil püüab käesolev direktiiv hõlbustada ja edendada alternatiivsete meetodite edasiarendamist.
It also seeks to ensure a high level of protection for animals that still need to be used in procedures.
See püüab tagada kõrge kaitsetaseme loomadele, keda on siiski vaja katsetes kasutada.
This Directive should be reviewed regularly in light of evolving science and animal-protection measures.
Käesolev direktiiv tuleks korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse teaduse ja loomade kaitse meetmete arengut.
The care and use of live animals for scientific purposes is governed by internationally established principles of replacement, reduction and refinement.
Teaduslikes katsetes kasutatavate elusloomade hooldamist ja kasutamist reguleerivad rahvusvaheliselt kehtestatud asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtted.
To ensure that the way in which animals are bred, cared for and used in procedures within the Union is in line with that of the other international and national standards applicable outside the Union, the principles of replacement, reduction and refinement should be considered systematically when implementing this Directive.
Tagamaks, et loomade kasvatamine, hooldamine ja katsetes kasutamine liidus vastab rahvusvahelistele ja väljaspool liitu kohaldatavatele riiklikele standarditele, tuleks käesoleva direktiivi rakendamisel võtta süstemaatiliselt arvesse asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.
When choosing methods, the principles of replacement, reduction and refinement should be implemented through a strict hierarchy of the requirement to use alternative methods.
Asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid tuleks meetodite valikul rakendada alternatiivsete meetodite kasutamise nõude range hierarhia kaudu.
Where no alternative method is recognised by the legislation of the Union, the numbers of animals used may be reduced by resorting to other methods and by implementing testing strategies, such as the use of in vitro and other methods that would reduce and refine the use of animals.
Juhul kui liidu õigusaktid alternatiivset meetodit ei tunnusta, saab loomade arvu vähendada, kasutades muid meetodeid ja rakendades katsestrateegiaid, nagu in vitro ja muude meetodite kasutamine, mis vähendavad ja täiustavad loomade kasutamist.
Animals have an intrinsic value which must be respected.
Loomade olemuslikku väärtust tuleb austada.
There are also the ethical concerns of the general public as regards the use of animals in procedures.
Ka avalikkus tunneb muret loomade katsetes kasutamise eetilisuse üle.
Therefore, animals should always be treated as sentient creatures and their use in procedures should be restricted to areas which may ultimately benefit human or animal health, or the environment.
Seetõttu tuleks loomi alati kohelda aistimisvõimeliste olevustena ning nende katsetes kasutamine peaks piirduma valdkondadega, mis toovad lõpptulemusena kasu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.
The use of animals for scientific or educational purposes should therefore only be considered where a non-animal alternative is unavailable.
Loomade kasutamist teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel tuleks kaaluda vaid siis, kui loomi mittekasutav alternatiiv on kättesaamatu.
Use of animals for scientific procedures in other areas under the competence of the Union should be prohibited.
Teistes liidu pädevusse kuuluvates valdkondades peaks loomade kasutamine teaduslikes katsetes olema keelatud.
The choice of methods and the species to be used have a direct impact on both the numbers of animals used and their welfare.
Meetodite ja kasutatavate loomaliikide valik mõjutab otseselt nii kasutavate loomade arvu kui ka nende heaolu.
The choice of methods should therefore ensure the selection of the method that is able to provide the most satisfactory results and is likely to cause the minimum pain, suffering or distress.
Seetõttu peaks meetodite valik tagama, et kasutatakse meetodit, mis võimaldab saavutada kõige rahuldavamaid tulemusi ja põhjustab tõenäoliselt kõige vähem valu, kannatusi ja stressi.
The methods selected should use the minimum number of animals that would provide reliable results and require the use of species with the lowest capacity to experience pain, suffering, distress or lasting harm that are optimal for extrapolation into target species.
Väljavalitud meetodid peaksid kasutama minimaalset arvu loomi, mis on vajalik usaldusväärsete tulemuste saamiseks, ja peaksid nõudma selliste loomaliikide kasutamist, kelle võime tunda valu, kannatusi ja stressi on madalaim ning kellele põhjustatavad püsivad kahjustused on kõige väiksemad, mis oleksid optimaalsed tulemuste laiendamiseks sihtgrupi liikidele.
The methods selected should avoid, as far as possible, death as an end-point due to the severe suffering experienced during the period before death.
Väljavalitud meetodid peaksid võimaluse korral vältima lõpp-punktina surma raskete kannatuste tõttu, mida kogetakse enne surma.
Where possible, it should be substituted by more humane end-points using clinical signs that determine the impending death, thereby allowing the animal to be killed without any further suffering.
Võimaluse korral tuleks see asendada humaansemate lõpp-punktidega, kasutades kliinilisi märke, mis osutavad lähenevale surmale ja võimaldavad seega looma surmata, vältides edasisi kannatusi.
The use of inappropriate methods for killing an animal can cause significant pain, distress and suffering to the animal.
Ebasobiva surmamisviisi kasutamine võib loomadele põhjustada märkimisväärset valu, stressi ja kannatusi.
The level of competence of the person carrying out this operation is equally important.
Seda toimingut teostava isiku ametialane pädevus on võrdselt oluline.
Animals should therefore be killed only by a competent person using a method that is appropriate to the species.
Seega tohiks loomi surmata ainult pädev isik, kes kasutab selleks viisi, mis sobib asjaomasele liigile.
It is necessary to ensure that the use of animals in procedures does not pose a threat to biodiversity.
On vaja tagada, et loomade kasutamine katsetes ei ohustaks bioloogilist mitmekesisust.
Therefore, the use of endangered species in procedures should be limited to a strict minimum.
Seetõttu tuleks ohustatud liike võimalikult vähe katsetes kasutada.
Having regard to the present state of scientific knowledge, the use of non-human primates in scientific procedures is still necessary in biomedical research.
Olemasolevaid teaduslikke andmeid arvesse võttes on ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes biomeditsiiniuuringute seisukohast praegu veel vajalik.
Due to their genetic proximity to human beings and to their highly developed social skills, the use of non-human primates in scientific procedures raises specific ethical and practical problems in terms of meeting their behavioural, environmental and social needs in a laboratory environment.
Seoses nende geneetilise sarnasusega inimestele ja nende kõrgelt arenenud sotsiaalsete oskustega tekitab ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes eriomaseid eetilisi ja praktilisi probleeme, mis on seotud nende käitumuslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete vajadustega laborikeskkonnas.
Furthermore, the use of non-human primates is of the greatest concern to the public.
Peale selle teeb ahviliste kasutamine avalikkusele enim muret.
Therefore the use of non-human primates should be permitted only in those biomedical areas essential for the benefit of human beings, for which no other alternative replacement methods are yet available.
Seetõttu tuleks ahviliste kasutamist lubada vaid neis inimestele kasu toovates olulistes biomeditsiini valdkondades, kus asendamiseks sobivad alternatiivsed meetodid ei ole veel kättesaadavad.