natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States shall ensure that immediately following receipt by the competent authority of any notification, as provided for in Article 1, and whenever no clear cause of disease other than avian influenza is identified, the competent authority shall arrange for:
Liikmesriigid tagavad, et kohe, kui pädev asutus on saanud artikli 1 kohase teate ning kui ei ole täpselt teada muud haiguse põhjust peale linnugripi, korraldab pädev asutus järgmise:
appropriate samples to be collected from dead birds and if possible from other birds which have been in contact with the dead birds;
surnud lindudelt ja võimaluse korral muudelt lindudelt, kes on surnud lindudega kokku puutunud, võetakse vajalikud proovid;
those samples must be subjected to laboratory tests for the detection of the avian influenza virus.
neid proove analüüsitakse laboratoorselt linnugripiviiruse suhtes.
Sampling and testing procedures shall be carried out in accordance with Chapters II to VIII of the Diagnostic Manual for avian influenza approved by Decision 2006/437/EC.
Proovide võtmine ja laborianalüüsid toimuvad otsusega 2006/437/EÜ heaks kiidetud linnugripi diagnostika käsiraamatu II–VIII peatüki kohaselt.
Member States shall inform the Commission without delay in the event of the laboratory tests provided for in paragraph 1(b) showing positive results for highly pathogenic avian influenza virus (HPAI).
Liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile, kui lõike 1 punktis b sätestatud laborianalüüsid osutuvad kõrge patogeensusega linnugripiviiruse (KPLG) suhtes positiivseks.
The surveillance programmes for avian influenza in poultry and wild birds to be carried out by Member States, in accordance with Article 4(1) of Directive 2005/94/EC, shall comply with the guidelines set out in Annexes I and II to this Decision.
Kodu- ja metslindudel linnugripi esinemise järelevalveprogrammid, mida liikmesriigid peavad ellu viima direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt, peavad vastama käesoleva otsuse I ja II lisas sätestatud suunistele.
Without prejudice to the requirements provided for in Union legislation, the competent authority shall ensure that all positive and negative results of both serological and virological investigations for avian influenza obtained under the surveillance programmes for poultry and wild birds are reported every 6 months to the Commission.
Ilma, et see piiraks liidu õigusaktides sätestatud nõuete kohaldamist, tagab pädev asutus, et iga kuue kuu järel teatatakse komisjonile kodu- ja metslindude järelevalveprogrammi raames tehtud seroloogiliste ja viroloogiliste linnugripiuuringute kõik positiivsed ja negatiivsed tulemused.
They shall be submitted via the Commission’s online system each year by 31 July for the preceding 6 months (1 January to 30 June) and by 31 January for the preceding 6 months (1 July to 31 December).
Tulemused edastatakse komisjoni veebipõhise süsteemi kaudu igal aastal 31. juuliks sellele kuupäevale eelneva kuue kuu kohta (1. jaanuarist – 30. juunini) ja 31. jaanuariks sellele kuupäevale eelneva kuue kuu kohta (1. juulini – 31. detsembrini).
Decisions 2005/731/EC and 2007/268/EC are repealed.
Otsused 2005/731/EÜ ja 2007/268/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
European Commission website: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/eu_resp_surveillance_en.htm
Euroopa Komisjoni veebileht: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/eu_resp_surveillance_en.htm
The EFSA Journal (2005) 266, 1-21; Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza.
The EFSA Journal (2005) 266, 1–21; Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza.
The EFSA Journal (2008) 715, 1-161, Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings.
The EFSA Journal (2008) 715, 1–161, Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings.
The EFSA Journal (2006) 357, 1-46, Opinion on Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic Avian Influenza.
The EFSA Journal (2006) 357, 1–46, Opinion on Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic Avian Influenza.
OJ L 20, 26.1.2010, p. 7.
ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.
Guidelines on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in poultry
Suunised linnugripi järelevalveprogrammide rakendamise kohta kodulindudel
Objectives of surveillance programmes
Järelevalveprogrammide eesmärgid
The objectives of the surveillance programmes for avian influenza in poultry are to inform the competent authority of circulating avian influenza virus with a view to controlling the disease in accordance with Directive 2005/94/EC by the annual detection through active surveillance for:
Kodulindude hulgas esineva linnugripi järelevalveprogrammide eesmärk on anda pädevatele asutustele teavet linnugripiviiruse leviku kohta selle haiguse tõrjeks vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ nii, et igal aastal teostatakse aktiivset järelevalvet järgmiste viiruste suhtes:
low pathogenic avian influenza (LPAI) of subtypes H5 and H7 in gallinaceous birds (namely chickens, turkeys, guinea fowl, pheasants, partridges and quails) and ratites thereby complementing other existing early detection systems;
alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv madala patogeensusega linnugripp (MPLG) kanaliste (kanad, kalkunid, pärlkanad, faasanid, nurmkanad ja vutid) ning silerinnaliste lindude hulgas täiendusena muudele olemasolevatele varase avastamise süsteemidele;
LPAI of subtypes H5 and H7 and highly pathogenic avian influenza (HPAI) in domestic waterfowl (namely ducks, geese and mallards for re-stocking supplies of game);
alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv MPLG ja kõrge patogeensusega linnugripp (KPLG) kodu-veelindude hulgas (pardid, haned ning uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud sinikael-pardid).
Surveillance design
Järelevalve korraldus
Sampling and serological testing in poultry holdings shall be carried out in order to detect the presence of antibodies to avian influenza, as defined in Directive 2005/94/EC.
Linnukasvanduses võetakse proove ja tehakse seroloogilisi analüüse, et avastada linnugripi antikehade esinemist direktiivi 2005/94/EÜ tähenduses.
That active surveillance complements the early detection systems already in place in Member States, as provided for in Decision 2005/734/EC and in Chapter II of the Diagnostic Manual for avian influenza approved by Commission Decision 2006/437/EC (the Diagnostic Manual); in particular those implemented in poultry holdings that are deemed at being at a higher risk for avian influenza introduction.
Aktiivne järelevalve täiendab liikmesriikides juba kasutusel olevaid varase avastamise süsteeme, mis on sätestatud otsuses 2005/734/EÜ ning komisjoni otsusega 2006/437/EÜ heakskiidetud linnugripi diagnostika käsiraamatu („diagnostikakäsiraamat”) II peatükis, eriti süsteeme, mida rakendatakse linnukasvandustes, mida peetakse linnugripi suhtes riskialtimaks.
Two main internationally recognised methods exist for animal disease surveillance: (a) risk-based surveillance; and (b) surveillance based on representative sampling.
Loomahaiguste järelevalveks on olemas kaks peamist rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit: a) riskipõhine järelevalve ja b) järelevalve representatiivse proovivõtu teel.
Risk-Based Surveillance (RBS)
Riskipõhine järelevalve
RBS shall be the preferred method for the carrying out of surveillance for avian influenza in a targeted and resource efficient way.
Riskipõhine järelevalve on linnugripi sihipärase ja ressursitõhusa järelevalve seisukohalt eelistatav meetod.
Member States choosing that method shall specify the relevant risk pathways for infection of poultry flocks and the sampling frame for poultry holdings identified as being at a higher risk of becoming infected with avian influenza.
Liikmesriigid, kes valivad selle meetodi, määravad kindlaks kõige riskialtimad asjakohased kodulinnukarjade nakatumise teed ning valimialuse, mille moodustavad linnukasvandused, mis on leitud olevat kõrgema linnugrippi nakatumise riskiga.
The criteria and risk factors listed in Section 4.1 are not exhaustive, but give an indication of how to target sampling and testing of poultry species and poultry production categories in different husbandry systems.
Punktis 4.1 esitatud kriteeriumide ja riskitegurite loetelu ei ole ammendav, aga see annab ettekujutuse, kuidas moodustada valimeid ja teha analüüse kodulinnuliikide ja kasvatustüüpide kaupa erinevates linnukasvatussüsteemides.
Depending of the individual animal health situation in the Member State concerned, they may need to be weighted differently.
Sõltuvalt asjaomases liikmesriigis valitsevast loomatervise olukorrast võib osutuda vajalikuks anda neile näitajatele erinev kaal.
Surveillance based on Representative Sampling
Järelevalve representatiivse proovivõtu teel
If a Member State is not in a position to carry out a sufficiently evidence based assessment of the risk pathways for infection of poultry flocks on its territory, it shall implement surveillance based on a representative sampling scheme.
Kui liikmesriigil ei ole võimalik anda piisavatel tõenditel põhinevat hinnangut oma kodulinnukarjade nakatumise teedele oma territooriumil, rakendab ta järelevalvet representatiivse proovivõtukava alusel.
The number of poultry holdings to be sampled must correspond to those in Tables 1 and 2, depending on the poultry species.
Valimisse valitavate linnukasvanduste arv peab iga linnuliigi puhul vastama tabelites 1 ja 2 esitatule.
Sampling for serological testing for avian influenza shall be stratified throughout the whole territory of the Member State, so that samples can be considered as representative for the whole of the Member State.
Et valimit saaks lugeda kogu liikmesriigi suhtes representatiivseteks, võetakse linnugripi seroloogiliste analüüside jaoks proovid kihtvalimina liikmesriigi territooriumi kõikidest osadest.
Target populations
Sihtpopulatsioonid
The sampling of the following poultry species and production categories shall be included in the surveillance programme:
Järelevalveprogrammi kuulub proovide võtmine alljärgnevatest kodulinnuliikidest ja kasvatustüüpidest:
laying hens;
munakanad;
free range laying hens;
vabalt peetavad munakanad;
chicken breeders;
sugukanad;
turkey breeders;
sugukalkunid;
duck breeders;
sugupardid;
geese breeders;
suguhaned;
fattening turkeys;
broilerkalkunid;
fattening ducks;
nuumpardid;
fattening geese;
nuumhaned;
farmed game birds (gallinaceous) focusing on adult birds such as breeding birds;
vangistuses peetavad uluklinnud (kanalised) pearõhuga täiskasvanud lindudel, nt aretuslindudel;
farmed game birds (waterfowl);
vangistuses peetavad uluklinnud (veelinnud);
ratites.
silerinnalised linnud.
However, in the following specified exceptional circumstances, the following poultry categories may also be included:
Järgmiste erakorraliste asjaolude puhul võivad programmi alla kuuluda ka järgmised kodulinnukategooriad:
broilers, but only when: (i) they are kept in significant numbers in free range production and (ii) they are considered to pose a higher risk of infection with avian influenza;
broilerid, aga üksnes juhul, kui: i) neid peetakse suurte hulkadena vabapidamisel ning ii) neid peetakse linnugrippi nakatumise suhtes riskialtimaks;
backyard flocks: they generally play a minor role in virus circulation and spread and sampling them is resource intensive; however, in certain Member States backyard flocks may pose a higher risk of avian influenza due to their presence in significant numbers, their proximity to commercial poultry holdings, involvement in local/regional trade and other criteria and risk factors as listed in Section 4.1 in particular as regards the species composition.
koduse majapidamise linnukarjad: nende roll viiruse levikus on tavaliselt väike ja nendelt proovide võtmine on ressursikulukas. Siiski võivad koduse majapidamise linnukarjad mõnes liikmesriigis põhjustada suuremat linnugripiohtu, kui neid on suurel hulgal, nad asuvad linnukasvatusettevõtete läheduses või osalevad kohalikus või piirkondlikus kaubanduses, või muude kriteeriumide ja riskitegurite tõttu, mis on loetletud punktis 4.1, eelkõige karjade liigilise koosseisu tõttu.
However, where a well reasoned justification as regards the level of risk is provided for a poultry production category (such as chicken breeders kept under high biosecurity conditions), it may also be omitted from the sampling.
Siiski võib valimist välja jätta ka mõne kasvatustüübi (näiteks sugukanad, keda peetakse kõrge bioohutuse tingimustes), kui selle riskitaseme kohta esitatakse põhjendused.
Risk-based surveillance (RBS) method
Riskipõhise järelevalve meetod
The choice of RBS must be determined by an assessment at Member State level, which shall consider at least the following criteria and risk factors:
Riskipõhine järelevalve valitakse liikmesriigi tasandil tehtava hinnangu põhjal, milles võetakse arvesse vähemalt järgmisi kriteeriume ja riskitegureid.
Criteria and Risk factors
Kriteeriumid ja riskitegurid
Criteria and risk factors for virus introduction into poultry holdings due to direct or indirect exposure to wild birds in particular those of identified ‘target species’
Kriteeriumid ja riskitegurid viiruse sattumiseks linnukasvandusse otsese või kaudse kokkupuute tõttu metslindudega, eelkõige „sihtliiki” kuuluvate metslindudega
The location of the poultry holding in proximity to wet areas, ponds, swamps, lakes, rivers or sea shores where migratory wild water birds may gather.
Linnukasvanduse asukoht märgalade, tiikide, soode, järvede, jõgede või mereranniku läheduses, kus võivad koguneda vabas looduses elavad ränd-veelinnud.
The location of the poultry holding in areas with a high density of migratory wild birds, in particular of those birds that are characterised as ‘target species’ (TS) for HPAI H5N1 detection and listed in Part 2 of Annex II.
Linnukasvanduse asukoht piirkonnas, kus vabas looduses elavate rändlindude tihedus on suur, eelkõige selliste lindude puhul, keda loetakse H5N1-alatüübi KPLG avastamisel „sihtliikideks” ja kes on loetletud II lisa 2. osas.
The location of poultry holding in proximity to resting and breeding places of migratory wild water birds, in particular where these areas are linked through migratory birds’ movements to areas where HPAI H5N1 is known to occur in wild birds or poultry.
Linnukasvanduse asukoht looduslike ränd-veelindude puhke- ja pesitsusalade läheduses, eriti kui need alad on rändlindude rände kaudu seotud aladega, kus teadaolevalt esineb mets- või kodulindudel H5N1-alatüübi KPLG.
Poultry holdings with free range production, or poultry holdings where poultry or other captive birds are kept in the open-air in any premises in which contact with wild birds cannot be sufficiently prevented.
Linnukasvandused, kus linnud on vabapidamisel, või linnukasvandused, kus kodu- või muid vangistuses peetavaid linde peetakse vabas õhus mis tahes territooriumil, kus kokkupuudet metslindudega ei saa piisaval määral vältida.
Low biosecurity level in the poultry holding, including the method of storage of feed and the use of surface water.
Madal bioohutuse tase linnukasvanduses, sealhulgas söödaladustusmeetod ja pinnavee kasutamine.
Criteria and risk factors of virus spread within the poultry holding and between poultry holdings, as well as the consequences (impact) of the spread of avian influenza from poultry to poultry and between poultry holdings
Kriteeriumid ja riskitegurid viiruse levikuks linnukasvanduse piires ja ühest kasvandusest teise ning linnugripi ühelt kodulinnult teisele ja ühest kasvandusest teise leviku tagajärjed (mõju)
The presence of more than one poultry species in the same poultry holding, in particular the presence of domestic ducks and geese together with other poultry species.
Rohkem kui ühe linnuliigi olemasolu samas linnukasvanduses, eriti kodupartide ja -hanede esinemine koos muude kodulinnuliikidega.
The type of poultry production and the poultry species on the holding for which surveillance data have shown an increased detection rate of avian influenza infection in the Member State, such as duck holdings and poultry intended for re-stocking supplies of game (in particular farmed mallards).
Kasvatustüüp ja selliste kodulinnuliikide olemasolu kasvanduses, kelle puhul on järelevalve käigus asjaomases liikmesriigis avastatud rohkem linnugripinakkuse juhte, nagu näiteks pardikasvandused ja kodulinnud, kes on ette nähtud ulukivarude taastootmiseks (eriti vangistuses peetavad sinikael-pardid).
The location of the poultry holding in areas with high densities of poultry holdings.
Linnukasvanduse asukoht piirkonnas, kus asub lähestikku palju linnukasvandusi.
Trade patterns, including imports and related intensity of movements, both direct and indirect, of poultry and other factors including vehicles, equipment and persons.
Kaubanduse struktuur, sh import, ja sellega seotud kodulindude otsese ja kaudse liikumise tihedus ning muud sellega seotud tegurid, sh sõidukid, varustus ja inimesed.
The presence of long lived poultry categories and multi-age groups of poultry on the holding (such as layers).
Pikaealiste kodulinnukategooriate esinemine ja kodulindude erinevate vanuserühmade (nt munalindude) koosesinemine ühes kasvanduses.
Targeting of populations at risk
Riskipopulatsioonide järelevalve
The level of targeting must reflect the number and local weighting of risk factors present on the poultry holding.
Järelevalve tase peab peegeldama linnukasvanduses esinevate riskitegurite arvu ja kohalikku kaalu.
The competent authority may consider other risk factors in its assessment in designing its surveillance design which must be duly indicated and justified in their surveillance programme.
Pädev asutus võib järelevalve korralduse väljatöötamisel oma hinnangus võtta arvesse ka muid riskitegureid, mis tuleb sel juhul järelevalveprogrammis nõuetekohaselt ära märkida ja põhjendada.
Targeting of poultry holdings to be sampled
Linnukasvanduste väljavalimine proovivõtuks
Tables 1 and 2 may be used as a basis in order to determine the number of poultry holdings to be sampled per risk population.
Tabeleid 1 ja 2 võib võtta aluseks, et määrata igas riskipopulatsioonis kindlaks linnukasvanduste arv, kust tuleb võtta proove.
Representative sampling method
Representatiivse proovivõtu meetod
Where representative sampling as referred to in Section 2.2 is carried out, the number of poultry holdings to be sampled shall be calculated based on the figures set out in Tables 1 and 2 according to the poultry species present on the poultry holding.
Kui punkti 2.2 kohaselt kasutatakse representatiivset proovivõttu, arvutatakse linnukasvanduste arv, kust võetakse proovid, iga linnukasvanduses esineva kodulinnuliigi kohta tabelites 1 ja 2 esitatud arvude põhjal.
Number of poultry holdings to be sampled for serological testing for avian influenza
Linnukasvanduste arv, kust võetakse proovid linnugripi seroloogiliseks analüüsiks
Number of poultry holdings (except duck, goose and mallard holdings) to be sampled
Linnukasvanduste (v.a pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvandused) arv, kust tuleb proovid võtta
For each poultry production category, except those of ducks, geese and mallards, the number of poultry holdings to be sampled shall be defined so as to ensure the identification of at least one infected poultry holding where the prevalence of infected poultry holdings is at least 5 %, with a 95 % confidence interval.
Iga kasvatustüübi kohta, v.a partide hanede ja sinikael-partide puhul, tuleb linnukasvanduste arv, kust võetakse proovid, kindlaks määrata nii, et oleks tagatud vähemalt ühe nakatunud linnukasvanduse avastamine, kui nakatunud linnukasvanduste levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik on 95 %.
Sampling shall be carried out according to Table 1:
Proovivõtt toimub tabeli 1 kohaselt.
Number of poultry holdings (except duck, goose and mallard holdings) to be sampled in each poultry production category
Iga kasvatustüübi puhul linnukasvanduste (v.a pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvandused) arv, kust tuleb proovid võtta
Number of holdings per poultry production category per Member State
Kasvanduste arv liikmesriigis kasvatustüüpide kaupa
Number of poultry holdings to be sampled
Linnukasvanduste arv, kust tuleb proovid võtta
Number of duck, goose and mallard holdings to be sampled [1]
Pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvanduste arv, kust tuleb proovid võtta [1]
The number of duck, goose and mallard holdings to be sampled shall be defined to ensure the identification of at least one infected poultry holding where the prevalence of infected poultry holdings is at least 5 %, with a 99 % confidence interval.
Pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvanduste arv, kust tuleb proovid võtta, määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud lindudega kasvanduse avastamise, kui nakatunud lindudega kavanduste levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 99 %.
Sampling shall be carried out according to Table 2:
Proovivõtt toimub tabeli 2 kohaselt.
Number of duck, goose and mallard holdings to be sampled
Pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvanduste arv, kust tuleb proovid võtta
Number of duck, goose and mallard holdings per Member State
Pardi-, hane- ja sinikaelpardikasvanduste arv liikmesriigis
Number of poultry (birds) to be sampled in the poultry holding
Kodulindude arv, kellelt tuleb linnukasvanduses proovid võtta
The figures referred to in points 5.2.1 and 5.2.2 apply both to poultry holdings sampled on the basis of risk-based surveillance and on the basis of representative sampling.
Punktides 5.2.1 ja 5.2.2 esitatud arvud kehtivad proovivõtul nii riskipõhise järelevalve kui ka representatiivse proovivõtu teel toimuva järelevalve raames.
Number of birds (except ducks, geese and mallards) to be sampled in the poultry holding
Lindude (v.a pardid, haned ja sinikael-pardid) arv, kellelt tuleb ühes linnukasvanduses proovid võtta
The numbers of birds to be sampled in the poultry holding shall be defined so as to ensure 95 % probability of identifying at least one bird that tests sero-positive for avian influenza, if the prevalence of sero-positive birds is ≥ 30 %.
Igas linnukasvanduses tuleb lindude arv, kellelt võetakse proovid, kindlaks määrata nii, et tõenäosus avastada vähemalt üks linnugripi suhtes seropositiivse prooviga lind on 95 %, kui seropositiivsete lindude levimus on ≥ 30 %.
Blood samples for serological examination shall be collected from all poultry production categories and poultry species from at least 5 to 10 birds (except ducks, geese and mallards) per poultry holding, and from the different sheds, where more than one shed is present on a holding.
Iga kasvatustüübi puhul kogutakse seroloogilisteks uuringuteks võetud vereproovid vähemalt 5 kuni 10 linnult (välja arvatud partidelt, hanedelt ja sinikael-partidelt) linnukasvanduse kohta, ning kui kasvanduses on mitu lindlat, siis eri lindlatest.
In case of several sheds, samples shall be taken from at least five birds per shed.
Kui lindlaid on mitu, võetakse proovid vähemalt viielt linnult iga lindla kohta.
Number of ducks, geese and mallards to be sampled in the holding
Partide, hanede ja sinikael-partide arv, kellelt tuleb ühes linnukasvanduses proovid võtta
The numbers of ducks, geese and mallards to be sampled in the poultry holding shall be defined so as to ensure 95 % probability of identifying at least one bird that tests sero-positive for avian influenza where the prevalence of sero-positive birds is ≥ 30 %.
Igas linnukasvanduses tuleb partide, hanede ja sinikael-partide arv, kellelt tuleb proovid võtta, kindlaks määrata nii, et tõenäosus avastada vähemalt üks linnugripi suhtes seropositiivse prooviga lind on 95 %, kui seropositiivsete lindude levimus on ≥ 30 %.
Twenty blood samples [2] shall be taken for serological testing from each selected poultry holding.
Igast välja valitud linnukasvandusest võetakse seroloogilisteks uuringuteks kakskümmend vereproovi [2].
Sampling procedures for serological testing
Seroloogiliste uuringute proovivõtu kord