natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PART I: GENERAL REQUIREMENTS AND DEFINITIONS
I OSA: ÜLDNÕUDED JA MÄÄRATLUSED
PART II: VEHICLE TEST SPECIFICATIONS
II OSA: SÕIDUKI KATSE KIRJELDUSED
Chapter I: General conditions
I peatükk: Üldtingimused
Chapter II: Lower legform to bumper test
II peatükk: Jalamudeli sääreosa ja kaitseraua kokkupõrke katse
Chapter III: Upper legform to bumper test
III peatükk: Jalamudeli reieosa ja kaitseraua kokkupõrke katse
Chapter IV: Upper legform to bonnet leading edge test
IV peatükk: Jalamudeli reieosa ja kapoti esiserva kokkupõrke katse
Chapter V: Child/Small Adult headform to bonnet top test
V peatükk: Lapse / väikese täiskasvanu peamudeli ja kapotipealse kokkupõrke katse
Chapter VI: Adult headform to windscreen test
VI peatükk: Täiskasvanu peamudeli ja tuuleklaasi kokkupõrke katse
Chapter VII: Child/Small Adult and Adult headforms to bonnet top tests
VII peatükk: Lapse / väikese täiskasvanu ning täiskasvanu peamudeli ja kapotipealse kokkupõrke katse
PART III: BRAKE ASSIST SYSTEMS SPECIFICATION
III OSA: PIDURIVÕIMENDISÜSTEEMI KIRJELDUS
Appendix I: Method for Determination of FABS and aABS
I liide: FABS ja aABS kindlaksmääramise meetod
Appendix II: Data Processing for BAS
II liide: Andmete töötlemine pidurivõimendisüsteemi jaoks
PART IV: FRONTAL PROTECTION SYSTEMS TEST SPECIFICATIONS
IV OSA: EESMISTE KAITSESÜSTEEMIDE KATSE KIRJELDUSED
Chapter II: Lower legform to Frontal Protection System test
II peatükk: Jalamudeli sääreosa ja eesmise kaitsesüsteemi kokkupõrke katse
Chapter III: Upper legform to Frontal Protection System test
III peatükk: Jalamudeli reieosa ja eesmise kaitsesüsteemi kokkupõrke katse
Chapter IV: Upper legform to Frontal Protection System Leading Edge test
IV peatükk: Jalamudeli reieosa ja eesmise kaitsesüsteemi esiservaga kokkupõrke katse
Chapter V: Child/Small Adult headform to Frontal Protection System test
V peatükk: Lapse / väikese täiskasvanu peamudeli ja eesmise kaitsesüsteemi kokkupõrke katse
PART V: TEST IMPACTORS
V OSA: LÖÖKKATSEKEHAD
Appendix I: Certification of Impactors
I liide: Löökkatsekehade sertifitseerimine
GENERAL REQUIREMENTS AND DEFINITIONS
ÜLDNÕUDED JA MÄÄRATLUSED
When performing measurements on a vehicle as described in this Part, the vehicle shall be positioned in its normal ride attitude.
Käesolevas osas kirjeldatud mõõtmiste teostamiseks peab sõiduk olema oma tavapärases sõiduasendis.
If the vehicle is fitted with a badge, mascot or other structure which would bend back or retract under an applied load of maximum 100 N, then such a load shall be applied before and/or while these measurements are taken.
Kui sõidukile on paigaldatud embleem, maskott või muu struktuur, mis võib kuni 100 N suuruse rakenduskoormuse all tagasi painduda või tagasi tõmbuda, siis kohaldatakse sellist koormust enne ja/või samal ajal mõõtmiste teostamisega.
Any vehicle component which could change shape or position, other than suspension components or active devices to protect pedestrians, shall be set to their stowed position.
Kõik sõiduki osad peale pidurikomponentide või jalakäijate kaitseks mõeldud aktiivsete osade, mis võivad muuta kuju või asendit, seatakse ülestõstetud asendisse.
For the purposes of this Annex the following definitions shall apply:
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
‘Bonnet leading edge height’ for any section of a vehicle means the vertical distance between the ground and the bonnet leading edge reference line at that point;
„Kapoti esiserva kõrgus” – kõrgus maapinna ja kapoti esiserva võrdlusjoone vahel sõiduki mis tahes osa puhul.
‘Bonnet Leading Edge Reference Line’ means the geometric trace of the points of contact between a straight edge 1000 mm long and the front surface of the bonnet, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the car and inclined rearwards by 50° from the vertical and with the lower end 600 mm above the ground, is traversed across and in contact with the bonnet leading edge (see Figure 16).
„Kapoti esiserva võrdlusjoon” – 1000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kapoti esipinna kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 50° nurga all hoitavat kontrolljoonlauda, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinna kohal, tõmmatakse üle kapoti esiserva sellega kokkupuutes (vt joonis 16).
For vehicles having the bonnet top surface inclined at 50°, so that the straight edge makes a continuous contact or multiple contacts rather than a point contact, determine the reference line with the straight edge inclined rearwards at an angle of 40° from the vertical.
Sõidukite puhul, mille kapoti pind on 50° nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlusjoon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40° nurga all.
For vehicles of such shape that the bottom end of the straight edge makes first contact with the vehicle then that contact is taken to be the bonnet leading edge reference line, at that lateral position.
Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude sõidukiga toimub kontrolljoonlaua alumise otsaga, loetakse seda kokkupuudet kapoti esiserva võrdlusjooneks antud külgasendis.
For vehicles of such shape that the top end of the straight edge makes first contact with the vehicle then the geometric trace of 1000 mm wrap around distance, will be used as bonnet leading edge reference line at that lateral position.
Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude sõidukiga toimub kontrolljoonlaua ülemise otsaga, kasutatakse kapoti esiserva võrdlusjoonena 1000 mm ümbritseva kauguse joont.
The top edge of the bumper shall also be regarded as the bonnet leading edge if it is contacted by the straight edge during this procedure;
Kaitseraua ülemist serva käsitletakse samuti kapoti esiservana, kui see on antud toimingu ajal kontrolljoonlauaga kokkupuutes.
‘Bonnet rear reference line’ means the geometric trace of the most rearward points of contact between a 165 mm sphere and the frontal upper surface, when the sphere is traversed across the frontal upper surface, while maintaining contact with the windscreen (see Figure 1).
„Kapoti tagumine võrdlusjoon” – 165 cm läbimõõduga kera ja esiosa ülapinna vaheliste kõige tagumiste kokkupuutepunktide vaheline joon, kui kera tõmmatakse üle esiosa ülapinna, säilitades kokkupuudet tuuleklaasiga (vt joonis 1).
The wiper blades and arms are removed during this process;
Klaasipuhastajate labad ja haarded eemaldatakse selle protsessi ajaks.
If the bonnet rear reference line is located at a wrap around distance of more than 2100 mm, the bonnet rear reference line is defined by the geometric trace of the 2100 mm wrap around distance.
Kui kapoti tagumine võrdlusjoon asub enam kui 2100 mm ümbritseval kaugusel, määratakse kapoti tagumine võrdlusjoon 2100 mm ümbritseva kauguse joonena.
Where the bonnet rear reference line and side reference lines do not intersect, the bonnet rear reference line shall be modified according to the procedure set out in point 2.17;
Kapoti tagumist võrdlusjoont muudetakse vastavalt punktis 2.17 kirjeldatud toimingule seal, kus kapoti tagumine võrdlusjoon ja kapoti külgmised võrdlusjooned ei ristu.
‘Bumper lead’ for any longitudinal section of a vehicle means the horizontal distance measured in any vehicle vertical longitudinal plane between the upper bumper reference line and the bonnet leading edge reference line;
„Kaitseraua vahekaugus” – kaitseraua ülemise võrdlusjoone ja kapoti esiääre võrdlusjoone vaheline horisontaalkaugus sõiduki mis tahes osa suhtes.
‘Centre of the knee’ means the point about which the knee effectively bends;
„Põlve keskkoht” – punkt, kus põlv paindub.
‘Corner of bumper’ means the vehicle's point of contact with a vertical plane which makes an angle of 60° with the vertical longitudinal plane of the vehicle and is tangential to the outer surface of the bumper (see Figure 2);
„Kaitseraua nurk” – sõiduki kokkupuutepunkt vertikaaltasandiga, mis moodustab sõiduki vertikaalse pikitasandiga 60° nurga ning on kaitseraua välispinnaga tangentsiaalne (vt joonis 2).
‘Corner of frontal protection system’ means the frontal protection system's point of contact with a vertical plane, which makes an angle of 60° with the vertical longitudinal plane of the vehicle and is tangential to the outer surface of the frontal protection system (see Figure 3);
„Eesmise kaitsesüsteemi nurk” – eesmise kaitsesüsteemi kokkupuutepunkt vertikaaltasandiga, mis moodustab sõiduki vertikaalse pikitasandiga 60° nurga ning on eesmise kaitsesüsteemi välispinnaga tangentsiaalne (vt joonis 3).
‘Corner of frontal protection system leading edge’ means the frontal protection system's point of contact with a vertical plane which makes an angle of 45° with the vertical longitudinal plane of the vehicle and is tangential to the outer surface of the frontal protection system.
„Eesmise kaitsesüsteemi esiserva nurk” – eesmise kaitsesüsteemi kokkupuutepunkt vertikaaltasandiga, mis moodustab sõiduki vertikaalse pikitasandiga 45° nurga ning on eesmise kaitsesüsteemi välispinnaga tangentsiaalne.
The bottom edge of the plane shall be at a height of 600 mm, or 200 mm below the highest part of the frontal protection system, whichever is the higher;
Tasandi alumine serv asetseb 600 mm kõrgusel või eesmise kaitsesüsteemi kõrgeimast osast 200 mm allpool, olenevalt sellest, kumb on kõrgemal.
‘Corner reference point’ means the intersection of the bonnet leading edge reference line and of the side reference line (see Figure 4);
„Nurga võrdluspunkt” – kapoti esiserva võrdlusjoone ja kapoti külgserva võrdlusjoone vaheline ristumiskoht (vt joonis 4).
‘Essential outer front end dimensions’ means solid points in space on the test frame, representing all points of the actual intended vehicle type where the frontal protection system would be liable to impact on the vehicle during testing;
„Välimise esiotsa olulised mõõtmed” – katseraami ruumis asuvad kindlad punktid, mis tähistavad kõiki konkreetse sõidukitüübi punkte, mida eesmine kaitsesüsteem sõidukiga katse käigus kokku põrgates mõjutab.
‘Femur’ means all components or parts of components (including flesh, skin covering, damper, instrumentation and brackets, pulleys, etc. attached to the impactor for the purpose of launching it) above the level of the centre of the knee;
„Reieosa” – kõik põlve keskkoha tasandist ülalpool olevad komponendid või komponentide osad (k.a vahtmaterjalist lihased, kattenahk, summuti, aparatuur ja kronsteinid, rihmarattad jms, mis on löökkatsekehale selle heitmiseks kinnitatud).
‘Frontal protection system lead’ for any point on a frontal protection system means the horizontal distance between the upper frontal protection system reference line and the position of the point being considered on the frontal protection system.
„Eesmise kaitsesüsteemi vahekaugus eesmise kaitsesüsteemi mis tahes punkti suhtes” – eesmise kaitsesüsteemi ülemise võrdlusjoone ja eesmisel kaitsesüsteemil valitud punkti asukoha vaheline horisontaalkaugus.
This distance shall be measured, at any point, on a vertical plane parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle;
Seda kaugust mõõdetakse ükskõik millises kohas vertikaalsel tasandil, mis on sõiduki vertikaalse pikitasandiga paralleelne.
‘Frontal protection system leading edge’ means the uppermost outer structure of the frontal protection system and excludes the vehicle bonnet and wings, the upper and side members of the headlight surround and any other attachments such as grills protecting only lights;
„Eesmise kaitsesüsteemi esiserv” – eesmise kaitsesüsteemi kõige ülemine välisstruktuur, v.a sõiduki kapott ja poritiivad, esilaternate raamide ülemised ja külgmised osad ning mis tahes muud lisaelemendid, näiteks ainult tulesid kaitsvad võred.
‘Frontal protection system leading edge height’ for any vertical longitudinal section of the frontal protection system means the vertical distance between the ground reference level and the frontal protection system leading edge reference line at that section, with the vehicle positioned in its normal ride attitude;
„Eesmise kaitsesüsteemi esiserva kõrgus eesmise kaitsesüsteemi mis tahes vertikaalsel pikitasandil” – maapinna võrdlustasandi ja eesmise kaitsesüsteemi esiserva kõrguse võrdlusjoone vaheline vertikaalkaugus sellel tasandil, kui sõiduk on oma tavalises sõiduasendis.
‘Frontal protection system leading edge reference line’ means the geometric trace of the points of contact between a straight edge 1000 mm long and the front surface of the frontal protection system, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined rearwards by 50° and with the lower end 600 mm above the ground, is traversed across and in contact with the frontal protection system leading edge.
„Eesmise kaitsesüsteemi esiserva võrdlusjoon” – 1000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja eesmise kaitsesüsteemi esipinna kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto on vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 50° nurga all hoitavat kontrolljoonlauda, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinna kohal, tõmmatakse üle eesmise kaitsesüsteemi esiserva sellega kokkupuutes.
For frontal protection systems having a top surface inclined at essentially 50°, so that the straight edge makes a continuous contact or multiple contacts rather than a point contact, the reference line is determined with the straight edge inclined rearwards at an angle of 40°.
Eesmiste kaitsesüsteemide puhul, mille kapoti ülemine pind on põhiliselt 50° nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlusjoon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40° tahapoole kallutatud.
For frontal protection systems of such shape that the bottom end of the straight edge makes first contact, then that contact is taken to be the frontal protection system leading edge reference line, at that lateral position.
Sellise kujuga eesmiste kaitsesüsteemide puhul, kus esimene kokkupuude toimub kontrolljoonlaua alumise otsaga, loetakse seda kokkupuudet eesmise kaitsesüsteemi esiserva võrdlusjooneks selles külgasendis.
For frontal protection systems of such shape that the top end of the straight edge makes first contact, then the geometric trace of 1000 mm wrap around distance will be used as the frontal protection system leading edge reference line at that lateral position.
Sellise kujuga eesmiste kaitsesüsteemide puhul, kus esimese kokkupuude toimub kontrolljoonlaua ülemise otsaga, kasutatakse eesmise kaitsesüsteemi esiserva võrdlusjoonena külgasendis 1000 mm ümbritseva kauguse joont.
The top edge of the frontal protection system shall also be regarded as the frontal protection system leading edge for the purposes of this Regulation, if it is touched by the straight edge during this procedure (see Figure 5);
Eesmise kaitsesüsteemi ülemist serva käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisel samuti eesmise kaitsesüsteemi esiservana, kui see on kõnealuse toimingu ajal sirgjoonega kokkupuutes (vt joonis 5).
‘Impact point’ means the point on the vehicle where initial contact by the test impactor occurs.
„Kokkupõrkepunkt” – sõiduki see koht, kus toimub esimene kokkupuude löökkatsekehaga.
The proximity of this point to the target point is dependent upon both the angle of travel by the test impactor and the contour of the vehicle surface (see point B in Figure 6);
Kui lähedal see koht sihtpunktile on, sõltub nii löökkatsekeha liikumise nurgast kui ka sõiduki pinna kontuurist (vt punkt B joonisel 6).
‘Intersection of bonnet rear reference line and side reference line’.
„Kapoti tagumise võrdlusjoone ja kapoti külgmise võrdlusjoone vaheline ristumiskoht” – kui kapoti tagumine võrdlusjoon ja kapoti külgmine võrdlusjoon ei ristu, pikendatakse ja/või muudetakse kapoti tagumist võrdlusjoont, kasutades selleks poolringikujulist šablooni raadiusega 100 mm.
Where the bonnet rear reference line and side reference line do not intersect, the bonnet rear reference line is extended and/or modified using a semi-circular template, of radius 100 mm. The template shall be made of a thin flexible sheet material that easily bends to a single curvature in any direction.
Šabloon valmistatakse õhukesest elastsest lehtmaterjalist, mis paindub kergelt igas suunas.
The template shall, if possible, resist double or complex curvature where this could result in wrinkling.
Šabloon peaks kortsumata vastu pidama kahe- või mitmekordsele paindumisele.
The recommended material is a foam backed thin plastic sheet to allow the template to ‘grip’ the surface of the vehicle.
Soovitatav materjal on vahuga tugevdatud õhuke plastist leht, mis võimaldab šabloonil sõiduki pinnaga ühtida.
The template shall be marked up with four points ‘A’ through ‘D’, as shown in Figure 7, while the template is on a flat surface.
Kui šabloon asub tasapinnal, märgistatakse see nelja punktiga A-st D-ni, nagu on näidatud joonisel 7.
The template shall be placed on the vehicle with Corners ‘A’ and ‘B’ coincident with the side reference line.
Šabloon asetatakse sõidukile nii, et nurgad A ja B kattuvad külgmise võrdlusjoonega.
Ensuring these two corners remain coincident with the side reference line, the template shall be slid progressively rearwards until the arc of the template makes first contact with the bonnet rear reference line.
Tagades, et need kaks nurka kattuvad jätkuvalt külgmise võrdlusjoonega, libistatakse šablooni järjest tahapoole, kuni šablooni kaar puutub esimest korda kokku kapoti tagumise võrdlusjoonega.
Throughout the process, the template shall be curved to follow, as closely as possible, the outer contour of the vehicle's bonnet top, without wrinkling or folding of the template.
Toimingu vältel painutatakse šablooni nii, et see järgib võimalikult lähedalt sõiduki kapotipealse väliskontuuri ilma kortsumata või murdumata.
If the contact between the template and bonnet rear reference line is tangential and the point of tangency lies outside the arc scribed by points ‘C’ and ‘D’, then the bonnet rear reference line is extended and/or modified to follow the circumferential arc of the template to meet the side reference line, as shown in Figure 8.
Kui šablooni ja kapoti tagumise võrdlusjoone vahel on ühine kokkupuutepunkt ja see puutepunkt asub väljaspool punktide C ja D joonistatud kaart, siis pikendatakse ja/või muudetakse kapoti tagumist võrdlusjoont nii, et see järgib šablooni ringikujulist kaart, puutumaks kokku kapoti külgmise võrdlusjoonega, nagu on näidatud joonisel 8.
If the template cannot make simultaneous contact with the side reference line at points ‘A’ and ‘B’ and tangentially with the bonnet rear reference line, or the point at which the bonnet rear reference line and template touch lies within the arc scribed by points ‘C’ and ‘D’, then additional templates shall be used where the radii are increased progressively in increments of 20 mm, until all the above criteria are met.
Kui šabloon ei puutu üheaegselt kokku kapoti külgmise võrdlusjoonega punktides A ja B ning kapoti tagumise võrdlusjoonega või kui punkt, kus kapoti tagumine võrdlusjoon ja šabloon kokku puutuvad, asub punktide C ja D joonistatud kaare sees, kasutatakse kohtades, kus raadiused kasvavad järjest 20 mm kaupa, lisašablooni, kuni see vastab kõigile ülaltoodud kriteeriumidele.
Once defined, the modified bonnet rear reference line is assumed in all subsequent paragraphs and the original ends of the line are no longer used;
Kui kapoti tagumine muudetud võrdlusjoon on kindlaks määratud, eeldatakse seda kõigis järgnevates lõigetes ning joone esialgseid otsi enam ei kasutata.
‘Lower bumper height’ means, at any transverse position, the vertical distance between the ground and the lower bumper reference line, with the vehicle positioned in its normal ride attitude;
„Kaitseraua alumine kõrgus” – ükskõik millises ristsuunas vertikaalne kaugus maapinna ja kaitseraua alumise võrdlusjoone vahel, kui sõiduk on tavalises sõiduasendis.
‘Lower bumper reference line’ means a line which identifies the lower limit to significant points of pedestrian contact with the bumper.
„Kaitseraua alumine võrdlusjoon” – joon, mis tähistab jalakäija ja kaitseraua kokkupuute oluliste punktide alumist piiri.
The line is the geometric trace of the lower most points of contact between a straight edge 700 mm long and the bumper, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined forwards by 25°, is traversed across the front of the vehicle, while maintaining contact with the ground and with the surface of the bumper (see Figure 9);
See on 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kaitseraua vahelise kokkupuute kõige alumiste punktide vaheline joon, kui sõiduki vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 25° nurga all hoitav kontrolljoonlaud tõmmatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kontakti maapinnaga ja kaitseraua pinnaga (vt joonis 9).
‘Lower frontal protection system height’ means, at any transverse position, the vertical distance between the ground and the lower frontal protection system reference line, with the vehicle positioned in its normal ride attitude;
„Eesmise kaitsesüsteemi alumine kõrgus” – ükskõik millises ristsuunas vertikaalne kaugus maapinna ja eesmise kaitsesüsteemi alumise võrdlusjoone vahel, kui sõiduk on tavalises sõiduasendis.
‘Lower frontal protection system reference line’ means a line which identifies the lower limit to significant points of pedestrian contact with the frontal protection system.
„Eesmise kaitsesüsteemi alumine võrdlusjoon” – joon, mis tähistab jalakäija ja eesmise kaitsesüsteemi kokkupuute oluliste punktide alumist piiri.
The line is the geometric trace of the lowermost points of contact between a straight edge 700 mm long and the frontal protection system, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined forwards by 25°, is traversed across the front of the vehicle, while maintaining contact with the ground and with the surface of the frontal protection system (see Figure 10);
See on 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja eesmise kaitsesüsteemi kõige alumiste kokkupuutepunktide vaheline joon, kui sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 25° ettepoole kaldu hoitav kontrolljoonlaud nihutatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kokkupuute maapinnaga ja eesmise kaitsesüsteemi või sõiduki pinnaga (vt joonis 10).
‘Rear windscreen reference line’ means as the geometric trace of the most forward points of contact between a sphere and the windscreen, when a sphere of diameter 165 mm is traversed across the windscreen top frame, including any trim, while maintaining contact with the windscreen (see Figure 11);
„Tuuleklaasi tagumine võrdlusjoon” – kera ja tuuleklaasi kõige eespoolsemate kokkupuutepunktide vaheline joon, kui 165 mm diameetriga kera tõmmatakse üle tuuleklaasi ülemise raami, kaasa arvatud liistud, säilitades pideva kokkupuute tuuleklaasiga (vt joonis 11).
‘Side reference line’ means the geometric trace of the highest points of contact between a straight edge 700 mm long and the side of a vehicle, when the straight edge, held parallel to a transverse vertical plane of the vehicle and inclined inwards by 45° is traversed down the side and maintains contact with the sides of the frontal upper surface (see Figure 12);
„Külgmine võrdlusjoon” – 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja sõiduki külje vaheliste kõrgeimate kokkupuutepunktide vaheline joon, kui sõiduki ristsuunas vertikaalse tasandiga paralleelselt ja 45° nurga all sissepoole kaldu hoitav kontrolljoonlaud tõmmatakse mööda esiosa ülemist pinda allapoole, säilitades sõiduki esiosa ülemise pinna külgedega pidevat kokkupuudet (vt joonis 12).
‘Target point’ means the intersection of the projection of the headform longitudinal axis with the front surface of the vehicle (see point A in Figure 6);
„Sihtpunkt” – koht, kus peamudeli pikitelje lõikumisjoone projektsioon ristub sõiduki esipinnaga (vt punkt A joonisel 6).
‘Third of the bonnet leading edge’ means the geometric trace between the corner reference points, measured with a flexible tape following the outer contour of the leading edge, divided in three equal parts;
„Kapoti esiserva kolmandik” – kolmeks võrdseks osaks jagatud ja nurkade võrdluspunktide vaheline joon, mis mõõdetakse mõõdulindiga mööda esiserva väliskontuuri.