natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Person ingests substance from product, e.g. by putting it in mouth, and/or substance gets on skin or in eyes
Inimene puutub saastunud tootega kokku, neelates selle alla, seda sisse hingates või naha kaudu. Paikne või süsteemne nakkus Toote kasutamisel tekkiv oht
Irritation, dermatitis; skin burn; eye injury, foreign body in eye
Ebatervislik asend Toote ehituse tõttu peab kasutaja selle kasutamiseks võtma ebatervisliku asendi.
Irritating or corrosive gas or vapour
Venitus, luu- ja lihaskonna vaevused Ülepingutus
Person inhales substance from product, and/or substance gets on skin or in eyes
Toote ehituse tõttu on vaja selle kasutamisel rakendada märkimisväärset jõudu. Nikastus või venitus, luu- ja lihaskonna vaevused
Irritation, dermatitis; skin burn; acute poisoning or corrosive effect in lungs or in eyes
Anatoomiline ebasobivus Toote ehituses ei ole arvestatud inimese anatoomiaga, mistõttu on seda raske või võimatu kasutada
CMR substance
Nikastus või venitus
Person ingests substance from product, e.g. by putting it in mouth, and/or substance gets onto skin; and/or person inhales substance as gas, vapour or dust
Välistab isikukaitsevahendite kasutamise Toote ehituse tõttu on kaitsevahendeid kandval inimesel toodet raske käsitseda või kasutada
Cancer, mutation, reproductive toxicity
Mitmesugused vigastused Tahtmatu sisselülitamine/seismajätmine
Microbiological contamination
Mitmesugused vigastused Puudulik töötamine
Person gets into contact with contaminated product by ingestion, inhalation or skin contact
Toote ehitus ajendab inimest vääralt tegutsema või kaitsefunktsiooniga toode ei paku oodatud kaitset. Mitmesugused vigastused
Infection, local or systemic
Seismajätmise ebaõnnestumine
Product operating hazards
Inimene tahab toodet seisma jätta, kuid toode jätkab töötamist olukorras, kus seda ei soovita.
Unhealthy posture
Mitmesugused vigastused Ootamatu käivitumine
Design causes unhealthy posture of person when operating the product
Toode lülitub välja elektrikatkestuse ajal, kuid hakkab uuesti tööle ohtlikul viisil. Mitmesugused vigastused
Strain; musculoskeletal disorder
Suutmatus toodet seisma jätta Inimene ei ole hädaolukorras võimeline töötavat toodet seisma jätma.
Overexertion
Mitmesugused vigastused
Design requires use of considerable force when operating the product
Osad ei ole piisavalt sobivad Inimene püüab toodet kokku monteerida, kuid peab kasutama selleks liiga palju jõudu ja toode puruneb või ei ole vastav osa piisavalt tugevasti kinnitatud ning tuleb toote kasutamise ajal lahti.
Sprain or strain; musculoskeletal disorder
Nikastus või venitus, rebimis- või lõikehaav, muljumishaav, kinnijäämine Kaitse puudub või ei ole nõuetekohane
Anatomical unsuitability
Ohtlikud osad võivad olla inimesele kättesaadavad. Mitmesugused vigastused
Design is not adapted to human anatomy, which makes it difficult or impossible to operate
Ebapiisavad hoiatusmärgid ja sümbolid Kasutaja ei märka hoiatusmärke ja/või ei saa aru sümbolitest.
Sprain or strain
Mitmesugused vigastused
Ignoring personal protection
Ebapiisavad hoiatussignaalid
Design makes it difficult for a person wearing protection to handle or operate the product
Kasutaja ei näe või kuule (nähtavaid ja kuuldavaid) hoiatussignaale, mis põhjustab ohtlikke toiminguid.
Various injuries
Selgroog (muu kui nihestus või murd) Põlvesidemete venitus
Inadvertent (de)activation
Tabel 3 Vigastuse raskus
Person can easily (de)activate product, which leads to unwanted operation
Sissejuhatus Käesolevates riskihindamise suunistes eristatakse nelja vigastuse raskusastet.
Design provokes faulty operation by a person; or product with a protective function does not provide expected protection
Selles etapis tuleb võrrelda eri vigastusstsenaariumide tõsidust ning kehtestada prioriteedid, mitte otsustada üksiku vigastuse vastuvõetavuse üle. Tarbijal on raske aktsepteerida iga vigastust, mida oleks saanud hõlpsasti vältida.
Failure to stop
Mõlemaid võiks väljendada kuluna, kuid tervisekahjustuse tagajärgede hinda on raske määrata.
Person wants to stop the product, but it continues to operate in situation where this is unwanted
Neid kriteeriume kombineerides võib määratleda neli taset:
Unexpected start
Järelmõju on täielikult pöörduv.
Product shuts down during a power failure, but resumes operation in a hazardous way
2 Vigastus või järelmõju, mille puhul võib olla vajalik külastada traumapunkti, kuid haiglaravi ei ole üldjuhul vajalik.
Inability to stop
3 Vigastus või järelmõju, mis nõuab tavaliselt haiglaravi ning mis piirab teovõimet üle kuue kuu või põhjustab teovõime osalise või püsiva kaotuse. 4 Vigastus või järelmõju, mis lõppeb või võib lõppeda surmaga, sealhulgas ajusurmaga; järelmõju, mis mõjutab paljunemisvõimet või avaldab mõju järglastele; jäseme tõsine/raske kaotus ja/või selle funktsioneerimise häire, mis põhjustab ligikaudu üle 10protsendilise puude.
In an emergency situation, person is not able to stop operation of the product
Järgmises tabelis (mida tuleks käsitleda pigem suunava kui ettekirjutava või täielikuna) on esitatud näited kõigi nelja astme vigastuste kohta.
Person tries to fit a part, needs too much force to fit, product breaks; or part is too loosely fitted and becomes loose during use
Tabelis esitatud liigitusest kõrvale kaldumine mõjutab siiski riskide ühtset hindamist ELis, seega tuleks seda riskihindamise aruandes selgelt märkida ja põhjendada. Vigastuse liik Vigastuse raskus 1 2 3 4 Rebimis-, lõikehaav, rebend Pindmine
Sprain or strain; laceration, cut; bruising; entrapment
Väline (sügav) (> 10 cm pikkune kehal) (> 5 cm pikkune näol), vajab õmblemist
Missing or incorrectly fitted protection
Kõõluse või liigese rebend Silmavalge või sarvkesta rebend Nägemisnärv Kaelaarter Hingetoru Siseorganid Kopsutoru Söögitoru Aort Seljaaju (alaosa) Siseorganite sügav rebend Kõrge seljaaju trauma
Hazardous parts are reachable for a person
Aju (tõsine kahjustus/talitushäire) Muljumishaav (marrastus/põrutus, paistetus, turse) Pindmine ≤ 25 cm2 näol ≤ 50 cm2 kehal Suur > 25 cm2 näol > 50 cm2 kehal Hingetoru Siseorganid (väiksed) Süda Aju
Insufficient warning instructions, signs and symbols
Seljaaju vigastus, mis põhjustab halvatuse Ajupõrutus —
User does not notice warning instructions signs and/or does not understand symbols
Väga lühiajaline teadvusekaotus (mõni minut) Pikemaajalisem teadvusekaotus Kooma
Insufficient warning signals
(Vt vastavalt muljumise, lömastuse, luumurru, nihestuse, jäseme kaotuse tagajärge).
User does not see or hear warning signal (optical or audio), causing dangerous operation
(Sama kui lämbumine/kägistus) Nikastus, venitus, luu- ja lihaskonna vaevused Jäsemed Liigesed
The following table, which should be considered as a guide rather than prescriptive or complete, provides examples of injuries at all four levels.
Sissehingamisel saadud kahjustus
Superficial
Surmav elektrilöök
Brain
Esilekutsutud epilepsiahoog
Brain stem
Silmakahjustus, võõrkeha silmas
(Use as appropriate the final outcomes of bruising, crushing, fracture, dislocation, amputation, as applicable.)
Püsiv nägemise kaotus (ühest silmast)
Oxygen flow to brain blocked without permanent consequences
Pöörduv silmakahjustus
Temporary impairment of hearing
Surm
Partial loss of hearing
Pikaajaline kahjustus ainete või kiirgusega kokkupuute tõttu
Poisoning from substances (ingestion, inhalation, dermal)
Siseorgani, nt maksa, neeru pöörduv kahjustus, kerge hemolüütiline aneemia
Allergic reaction, widespread allergic contact dermatitis
Pöörduv kahjustus
Long-term damage from contact with substances or from exposure to radiation
Pikaajalist haiglaravi nõudev nakkus, antibiootikumiresistentsed organismid
S — Serious Risk
T – tõsine risk
H — High risk
S – suur risk
M — Medium risk
K – keskmine risk
L — Low risk
V – väike risk
Hazard: Source of danger involving the chance of being injured or harmed.
Oht – ohuallikas, mis võib tingida vigastuse või kahjustuse.
A means of quantifying the hazard in a risk assessment is the severity of the possible injury or harm.
Ohu suuruse määramise vahendiks riskihindamises on võimaliku vigastuse või kahjustuse raskus.
Product hazard: Hazard created by the properties of a product.
Toote oht – toote omadustest tingitud oht.
Risk: Balanced combination of a hazard and the probability that damage will occur.
Risk – ohu ja kahju tekke tõenäosuse tasakaalustatud kombinatsioon.
Risk assessment: Procedure for identifying and assessing hazards, consisting of three steps:
Riskihindamine – ohtude kindlakstegemise ja hindamise menetlus, mis koosneb kolmest etapist:
identification of the seriousness of a hazard;
ohu tõsiduse kindlakstegemine;
determination of the probability that a consumer will be injured by that hazard;
tarbijale kõnealusest ohust tingitud vigastuse tekkimise tõenäosuse kindlaks määramine;
combination of the hazard with the probability.
ohu kombineerimine tõenäosusega. Riskitase – riski suurus.
Risk level: Degree of risk, which may be ‘serious’, ‘high’, ‘medium’ and ‘low’.
Seda hinnatakse järgmiste astmete abil: „tõsine”, „suur”, „keskmine” ja „väike”.
When the (highest) level of risk has been identified, the risk assessment is complete.
Kui (kõrgeim) riskitase on kindlakstehtud, on riskihindamine lõppenud.
Risk management: Follow-up action, which is separate from risk assessment and aims to reduce or eliminate a risk.
Riskijuhtimine – riskihindamisest eraldiseisvad järelmeetmed, mille abil püütakse riski vähendada või kõrvaldada.
In the Guidelines, the term ‘Commission’ generally refers to the RAPEX Team established in the Commission department responsible for the GPSD and to the relevant Commission services, where appropriate.
Kõnealustes suunistes tähendab „komisjon” üldiselt RAPEXi töörühma, mis loodi üldise tooteohutuse direktiivi eest vastutavas komisjoni osakonnas, ning vajaduse korral asjaomaseid komisjoni talitusi.
In the context of this document, the term ‘Member States’ means all countries which belong to the European Union and also those countries which are parties to the European Economic Area (EEA) Agreement.
Käesolevas dokumendis mõistetakse „liikmesriikide” all kõiki Euroopa Liitu kuuluvaid riike ning Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalisriike.
For more information about deadlines, see Chapter 3.10 of the Guidelines.
Lisateavet tähtaegade kohta vt käesolevate suuniste punkt 3.10.
For more information about the RAPEX Contact Points and their obligations, see Chapter 5.1 of the Guidelines.
Lisateavet RAPEXi kontaktpunktide ja nende kohustuste kohta vt käesolevate suuniste punkt 5.1.
For more information on follow-up actions, see Chapter 3.7.
Lisateavet järelmeetmete kohta vt punkt 3.7.
For more information on notifications on safety aspects subject to discussions at EU level, see Chapters 3.5.2 and 3.8.1.
Lisateavet teadete kohta, mis käsitlevad ohutusega seotud aspekte, mida on vaja arutada ELi tasandil, vt punktid 3.5.2 ja 3.8.1.
For more information on notifications on safety aspects subject to discussions at EU level, see Chapters 3.1.2.d and 3.8.1.
Lisateavet teadete kohta, mis käsitlevad ohutusega seotud aspekte, mida on vaja arutada ELi tasandil, vt punkti 3.1.2 alapunkti ja punkti 3.8.1.
For more information on the RAPEX notification criteria, see Chapter 2.
Lisateavet RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumide kohta vt peatükk 2.
For more information on notifications sent through the RAPEX application before measures are taken, see Chapter 3.1.2 b.
Lisateavet RAPEXi rakenduse kaudu enne meetmete võtmist saadetud teadete kohta vt punkti 3.1.2 alapunkt b.
For more information on notifications on safety aspects subject to discussions at EU level, see Chapters 3.1.2.d and 3.5.2.
Lisateavet ELi tasandil arutamist nõudvaid ohutusega seotud aspekte käsitlevate teadete kohta vt punkti 3.1.2. alapunkt d ja punkt 3.5.2.
All deadlines mentioned in the Guidelines are expressed in calendar days.
Kõik suunistes osutatud tähtajad on väljendatud kalendripäevades.
Benis HG (1990): A Product Risk Assessment Nomograph, report prepared for the New Zealand Ministry of Consumer Affairs, dated February 1990.
Benis, HG (1990): A Product Risk Assessment Nomograph („Toote riskihindamise nomograaf”), Uus-Meremaa tarbijakaitseministeeriumi tellimusel koostatud aruanne, veebruar 1990.
Cited in: European Commission (2005) Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices.
Tsiteeritud: Euroopa Komisjon (2005) Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices, („Lähenemisviiside ja meetodite võrdleva loendi kehtestamine, mida täitevasutused kasutavad selliste tarbekaupade ohutuse hindamiseks, mis kuuluvad üldist tooteohutust ning parimate tavade kindlakstegemist käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse”).
Report prepared by Risk & Policy Analysts (RPA), Loddon, Norfolk, UK.
Aruande on koostanud Risk & Policy Analysts (RPA), London, Norfolk, Ühendkuningriik.
Method used by the Belgian authorities.
Belgia ametiasutuste kasutatav meetod.
Commission Decision 2004/418/EC of 29 April 2004 laying down guidelines for the management of the Community Rapid Information System (RAPEX) and for notifications presented in accordance with Article 11 of Directive 2001/95/EC (OJ L 151, 30.4.2004, p. 83).
Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/418/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) juhtimise ja teadete edastamise suunised kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 11 (ELT L 151, 30.4.2004, lk 83).
Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety (OJ L 11, 15.1.2002, p. 4).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4).
Kinney GF, Wiruth AD (1976) Practical risk analysis for safety management.
Kinney, G.F.; Wiruth, A.D. (1976), Practical risk analysis for safety management („Praktiline riskianalüüs ohutusjuhtimise jaoks”).
China Lake, CA: NWC Technical Publication 5865, Naval Weapons Center, California, June 1976.
China Lake, CA: NWC Technical Publication 5865, Naval Weapons Center, California, juuni 1976.
uncertainty always has to be taken into account when comparing a test result with a limit.
NB! Katsetulemuse võrdlemisel piirväärtusega tuleb alati arvesse võtta määramatust.
See, for example:the ‘Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation …’ http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf the Summary report on the ‘Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC’. http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf
Vt nt:„Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food and feed legislation …” ( „Aruanne analüüsitulemuste, mõõtemääramatuse, saagisetegurite ning EL toidu- ja söödaalaste õigusaktide sätete vahelise seose kohta”), http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf; Koondaruanne „Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC” ( „Töödokumendi koostamine direktiiviga 93/99/EMÜ ette nähtud õigusnormide ja laborite kvaliteedistandardite ühtse tõlgenduse toetamiseks”), http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf.
Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH), establishing a European Chemicals Agency, amending Directive 1999/45/EC and repealing Council Regulation (EEC) No 793/93 and Commission Regulation (EC) No 1488/94 as well as Council Directive 76/769/EEC and Commission Directives 91/155/EEC, 93/67/EEC, 93/105/EC and 2000/21/EC (OJ L 396, 30.12.2006, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).
Standard EN 71-1:2005, section 8.2 +A6:2008.
Standard EN 71-1:2005, jagu 8.2 + A6:2008.
Article 7a(1)(d) of Council Directive 76/768/EEC (OJ L 262, 27.9.1976, p. 169).
Nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ artikli 7a lõike 1 punkt d (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169).
REACH Regulation and guidance documents on REACH, see http://echa.europa.eu/European Chemicals Agency (2008).
REACH-määrus ja juhenddokumendid REACHi kohta, vt http://echa.europa.eu/.Euroopa Kemikaaliamet (2008).
The Guidance on Information Requirements and Chemical Safety Assessment: http://guidance.echa.europa.eu/docs/guidance_document/information_requirements_en.htm
„The Guidance on Information Requirements and Chemical Safety Assessment” ( „Teabe esitamise nõuete ja kemikaalide ohutuse hindamise suunised”); http://guidance.echa.europa.eu/docs/guidance_document/information_requirements_en.htm.
Scientific Committee on Consumer Products (SCCP), The SCCP’s Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation, 6th revision, 19.12.2006: http://ec.europa.eu/enterprise/cosmetics/html/testing_guidance.htm
Tarbekaupade teaduskomitee, „The SCCP’s Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation” ( „Tarbekaupade teaduskomitee märkused kosmeetikatoodete koostisainete uurimise ja nende ohutuse hindamise suuniste kohta”), 6. parandatud trükk, 19.12.2006. http://ec.europa.eu/enterprise/cosmetics/html/testing_guidance.htm.
This is taken from the definition of ‘safe product’ in Article 2(b) of Directive 2001/95/EC.
Vt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 2 punktis b sätestatud „ohutu toote” mõiste.
Step 1:
etapp:
The hammer head breaks when the user tries to knock a nail into a wall because the material of the hammer head is too weak.
haamripea puruneb, kui kasutaja püüab naela seina lüüa, sest haamripea on liiga rabedast materjalist.
This translates into > 1/10000 (see left-hand side of table 4).
tükk tabab kasutaja silma.
Once the overall probability has been calculated for an injury scenario, it should be checked for plausibility.
Silmad moodustavad peast hinnanguliselt 1/20 ning seetõttu on juhtumi tõenäosus 1/20.
Assigning probabilities to different injury scenarios for the same product may lead to the following:
See annab tulemuseks > 1 /10000 (vt tabeli 4 vasak pool).
Gripping the seat at back corner while unfolding
Lahtitegemise ajal istme taganurgast haaramine
Person unfolds the chair, grips seat at the side by mistake (Person inattentive/distracted), finger gets caught between seat and link
Inimene teeb tooli lahti, haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.
Gripping the seat at the side while unfolding
Lahtitegemise ajal istme servast haaramine
Person unfolds the chair, chair is clamped, person tries to push down the seat and grips seat close to the corner by mistake (Person inattentive/distracted), finger gets caught between seat and backrest
Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme nurgast liiga lähedalt, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele.
Fracture of finger
Sõrmeluu murd
Chair clamps
Tooli kinnijäämine
Gripping the seat at corners while unfolding
Lahtitegemise ajal istme nurgast haaramine
Person unfolds the chair, chair is clamped, person tries to push down the seat and grips seat at the side by mistake (Person inattentive/distracted), finger gets caught between seat and link
Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.
Person is sitting on chair, wants to move the chair and tries to lift it by gripping the chair at the rear part of the seat, finger gets caught between seat and backrest
Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele.
Loss of digit
Sõrme kaotus
High risk
Suur risk
Moves the chair while sitting
Tooli liigutamine sellel istudes
Grips chair at rear part while moving
Tooli tagaosast haaramine sellel istudes
Loss of (part of) finger
Sõrme (või selle osa) kaotus
Person is sitting on chair, wants to move the chair and tries to lift it by gripping the chair at the rear part of the seat, finger gets caught between seat and link
Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.
The overall risk of the folding chair is thus ‘high risk’.
Klapptooliga kaasnev üldine risk on seega suur.
Child inserts the object into the socket
Laps torkab eseme pistikupesasse
Access to voltage
Ligipääs elektripingele
Child is playing with thin conductible object, which can be inserted into the socket, accessing high voltage and sustains shock.
Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab elektrilöögi.
Burns 2nd degree
Teise astme põletus
Table 3
Sideme või kõõluse rebend Lihase rebend Lülisambavigastus — Nihestus —
These risk assessment guidelines distinguish between four levels of injury severity.
Selgroog (kerge lülikehamurd) Lõualuu (raske vigastus) Kõri Ribide hulgimurd Veri või õhk rindkeres Kael Selgroog Lömastus — — Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg) Küünarnukk Pahkluu Ranne Küünarvars Jalg Õlg Hingetoru Kõri Vaagen Seljaaju
It is important to realise that severity should be assessed completely objectively.
Kaela keskmine ja alumine osa Rindkere (tugev lömastus) Ajutüvi Jäseme kaotus — — Sõrm(ed) Varvas (varbad) Käsi Jalg Käevarre (osa) Jalg Silm Mõlemad jäsemed Torkehaav
The aim is to compare the severity of different scenarios and to set priorities, not to judge the acceptability of a single injury at this stage.
Väike sügavus, üksnes nahk mõjutatud Nahast sügavamal Kõhusein (organid ei ole vigastatud) Silm Siseorganid Rindkere sein Aort Süda Kopsutoru
Any injury that could easily have been avoided will be difficult to accept for a consumer.
Siseorganite sügav vigastus (maks, neer, sisikond jne) Manustamine — — Siseorgani vigastus
However, authorities can justifiably invest more effort into avoiding irreversible consequences than into preventing temporary discomfort.
(Osutada samuti hingamistakistusele, kui allaneelatud ese jääb söögitorru kinni). Siseorgani püsiv kahjustus Sisemine hingamisteede takistus — —
In order to assess the severity of the consequences (acute injury or other damage to health), objective criteria can be found, on the one hand, in the level of medical intervention, and, on the other hand, in the consequences to the further functioning of the victim.
Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole Hapnikuvool ajju on blokeeritud, millel on püsivad tagajärjed Lämbumine/kägistus — —
Both could be expressed as cost, but the costs of consequences of health damage may be difficult to quantify.
Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole Surmaga lõppev lämbumine/kägistus Uppumine — — —
Combining these criteria, the four levels may be defined as follows:
Surmaga lõppev uppumine Põletushaav (kuuma aine tõttu), külmakahjustus (külma aine tõttu) või söövitushaav (keemilise aine tõttu)