natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An amount of EUR 150 million from the funds decommitted from projects under the ninth and previous EDFs shall be allocated for the purpose of addressing the needs of the most vulnerable population in Sudan; 2 % of this amount shall be allocated for support expenditure by the Commission.
Üheksandast EAFist ja sellest varasematest EAFidest rahastatavatest projektidest vabanenud rahalistest vahenditest eraldatakse 150 miljonit eurot Sudaani kõige haavatavamate elanikkonnarühmade abistamiseks; 2 % kõnealusest summast eraldatakse komisjoni toetusmeetmetega seotud kuludeks.
These funds shall be managed through centralised and joint management in accordance with the rules and procedures applicable for the 10th EDF.
Kõnealuseid rahalisi vahendeid hallatakse tsentraliseeritult ja ühiselt ning kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega.
on the existence of an excessive deficit in Denmark
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Taanis
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 126(6) in conjunction with Article 126(13) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6 koostoimes artikli 126 lõikega 13,
Having regard to the observations made by Denmark,
võttes arvesse Taani esitatud märkusi
The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth conducive to employment creation.
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.
The excessive deficit procedure (EDP) under Article 126 of the Treaty, as clarified by Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure [1] (which is part of the Stability and Growth Pact), provides for a decision on the existence of an excessive deficit.
Aluslepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida selgitatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [1] (määrus on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse vastuvõtmine.
Having taken into account its report in accordance with Article 126(3) and having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee in accordance with Article 126(4), the Commission concluded that an excessive deficit exists in Denmark.
Olles arvesse võtnud artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
The Commission therefore addressed such an opinion to the Council in respect of Denmark on 15 June 2010 [3].
Seetõttu edastas komisjon 15. juunil 2010 nõukogule Taani kohta sellekohase arvamuse [3].
Article 126(6) of the Treaty states that the Council should consider any observations which the Member State concerned may wish to make before deciding, after an overall assessment, whether an excessive deficit exists.
Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
In the case of Denmark, this overall assessment leads to the following conclusions.
Taani puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
According to data notified by the Danish authorities in April 2010, the general government deficit in Denmark is planned to reach 5,4 % of GDP in 2010, thus exceeding the 3 % of GDP reference value.
Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub riigieelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 5,4 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst.
The planned deficit is not close to the 3 % of GDP reference value, but the planned excess over the reference value can be qualified as exceptional within the meaning of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Kavandatav puudujääk ületab tunduvalt kontrollväärtust 3 % SKPst, kuid seda võib pidada erandlikuks aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
In particular, it resulted from a severe economic downturn in the sense of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Ülemäärane eelarvepuudujääk on eelkõige tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
However, the planned excess over the reference value cannot be considered temporary.
Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist ei saa aga pidada ajutiseks.
According to the Commission services’ spring 2010 forecast, the deficit would decline to 4,9 % of GDP in 2011 on a no-policy-change [4] basis.
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, [4] vähenema 2011. aastal 4,9 %ni SKPst.
According to data notified by the Danish authorities in April 2010, the general government gross debt remains below the 60 % of GDP reference value, at 45,1 % of GDP in 2010.
Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2010. aastal 45,1 % tasemele SKPst.
The Commission services’ spring 2010 forecast projects the debt ratio to be at 46 % of GDP in 2010 and to increase to 49,5 % of GDP in 2011, still to remain below the 60 % of GDP reference value.
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe suurenema 46 %-lt SKPst 2010. aastal 49,5 %ni SKPst 2011. aastal, jäädes siiski alla kontrollväärtuse 60 % SKPst.
The debt criterion in the Treaty is fulfilled.
Aluslepingu võla kriteerium on täidetud.
According to Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, ‘relevant factors’ can only be taken into account in the steps leading to the Council decision on the existence of an excessive deficit in accordance with Article 126(6) if the double condition – that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary – is fully met.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui on täidetud kaks tingimust: eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine.
In the case of Denmark, this double condition is not met.
Taani puhul ei ole need kaks tingimust täidetud.
From an overall assessment it follows that an excessive deficit exists in Denmark.
Üldhinnangust selgub, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
All EDP-related documents for Denmark can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm
Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm
The no-policy-change forecast takes into account the (partial) withdrawal of measures of extraordinary nature linked to the crisis.
Kõnealuses prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, on arvesse võetud (osalist) loobumist kriisiga seotud erakorralistest meetmetest.
According to the Commission services’ 2010 spring forecast, real GDP in Denmark contracted by 4,9 % in 2009 and is projected to recover at 1,6 % in 2010.
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Taani reaalne SKP pärast 2009. aasta 4,9 % suurust vähenemist suurenema 2010. aastal 1,6 %.
The deficit in 2010 is a consequence of both the economic downturn and the stimulus measures taken in line with the EERP by the Danish authorities.
aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt.
on the existence of an excessive deficit in Finland
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes
Having regard to the observations made by Finland,
võttes arvesse Soome esitatud märkusi
The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth conducive to employment creation.
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamiseks.
Having taken into account its report in accordance with Article 126(3) and having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee in accordance with Article 126(4), the Commission concluded that an excessive deficit exists in Finland.
Olles võtnud arvesse artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
The Commission therefore addressed such an opinion to the Council in respect of Finland on 15 June 2010 [3].
Seetõttu edastas komisjon 15. juunil 2010 nõukogule Soome kohta sellekohase arvamuse [3].
Article 126(6) of the Treaty states that the Council should consider any observations which the Member State concerned may wish to make before deciding, after an overall assessment, whether an excessive deficit exists.
Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.
In the case of Finland, this overall assessment leads to the following conclusions.
Soome puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
According to the data notified by the Finnish authorities in April 2010, the general government deficit in Finland is planned to reach 4,1 % of GDP in 2010, thus exceeding the 3 % of GDP reference value.
Soome ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub Soome riigieelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 % SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst.
While the third supplementary budget presented by the Ministry of Finance to the Parliament on 14 May 2010 suggests that tax revenues in 2010 could turn out higher than planned, this has not officially altered the deficit target.
Kolmandas lisaeelarves, mille Soome valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu võib tulla oodatust suurem, kuid see ei ole viinud ametliku puudujäägieesmärgi muutmiseni.
The planned deficit is not close to the 3 % of GDP reference value, but the planned excess over the reference value can be qualified as exceptional within the meaning of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Kavandatav puudujääk ei ole kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedasel tasemel, kuid kontrollväärtuse ületamist võib käsitada aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna.
In particular, it does result from a severe economic downturn in the sense of the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
Furthermore, the planned excess over the reference value can be considered temporary.
Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks.
According to the Commission services’ spring 2010 forecast, the deficit will fall below the reference value in 2011, supported by the projected economic recovery taking hold.
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk majanduse hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal.
According to the data notified by the Finnish authorities in April 2010, the general government gross debt remains below the 60 % of GDP reference value at 49,9 % of GDP in 2010.
Vastavalt Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2010. aastal tasemele 49,9 % SKPst.
The Commission services’ spring 2010 forecast projects the debt ratio to be at 50,5 % of GDP in 2010 and to increase to 54,9 % of GDP in 2011, still to remain below the 60 % of GDP reference value.
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst ja tõuseb 2011. aastal tasemeni 54,9 % SKPst, mis on endiselt allpool kontrollväärtust 60 % SKPst.
The debt criterion in the Treaty is fulfilled.
Aluslepingus sätestatud võla kriteerium on täidetud.
According to Article 2(4) of Council Regulation (EC) No 1467/97, ‘relevant factors’ can only be taken into account in the steps leading to the Council decision on the existence of an excessive deficit in accordance with Article 126(6) if the double condition – that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary – is fully met.
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 4 võib nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui täielikult on täidetud kaks tingimust: eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedal ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine.
In the case of Finland, this double condition is not met.
Soome puhul ei ole need kaks tingimust täidetud.
From an overall assessment it follows that an excessive deficit exists in Finland.
Üldhinnangust selgub, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
All EDP-related documents for Finland can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm
Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm
of 19 July 2010
juuli 2010,
on Common Safety Targets as referred to in Article 7 of Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 7 osutatud ühiste ohutuseesmärkide kohta
(notified under document C(2010) 4889)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4889 all)
Having regard to Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on safety on the Community’s railways and amending Council Directive 95/18/EC on the licensing of railway undertakings and Directive 2001/14/EC on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure and safety certification (Railway Safety Directive) [1], and in particular Article 7 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), [1] eriti selle artiklit 7,
Having regard to the recommendation of the European Railway Agency on the first set of Common Safety Targets, delivered to the Commission on 18 September 2009,
võttes arvesse Euroopa Raudteeagentuuri soovitust ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti kohta, mis esitati komisjonile 18. septembril 2009,
According to Directive 2004/49/EC, Common Safety Targets (CSTs) should be gradually introduced to ensure that a high level of safety is maintained and, when and where necessary and reasonably practicable, improved.
Vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ tuleks kehtestada järk-järgult ühised ohutuseesmärgid, et tagada püsiv kõrge ohutustase ning seda täiustada, kus ja kui see on vajalik ja mõistlikult teostatav.
They should provide tools for assessment of the safety level and the performance of the operators at EU level as well as in Member States.
Sellest peaksid tulenema ohutustaseme ja käitajate tulemuslikkuse hindamise vahendid nii liidu tasandil kui ka liikmesriikides.
Article 3(e) of Directive 2004/49/EC defines CSTs as the safety levels that must at least be reached by different parts of the railway system (such as the conventional railway system, the high speed railway system, long railway tunnels or lines solely used for freight transport) and by the system as a whole, expressed in risk acceptance criteria.
Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 3 punktis e on ühised ohutuseesmärgid määratletud kui minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis tervikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates.
However, Recital 7 of Commission Decision 2009/460/EC of 5 June 2009 on the adoption of a common safety method for assessment of achievement of safety targets, as referred to in Article 6 of Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council [2] states that, due to the lack of harmonised and reliable data on safety performance of parts of rail systems which are in operation in the different Member States, the development of the first set of CSTs for parts of the rail system (such as the conventional rail system, the high speed rail system, long railway tunnels or lines solely used for freight transport) is not feasible.
Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsuse 2009/460/EÜ (milles käsitletakse ohutuseesmärkide saavutamise hindamiseks ettenähtud ühise ohutusmeetodi vastuvõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 6) [2] põhjenduses 7 on aga sätestatud, et kuna puuduvad ühtlustatud ja usaldusväärsed andmed erinevates liikmesriikides töös olevate raudteesüsteemide osade ohutustaseme kohta, ei ole võimalik välja töötada ühiste ohutuseesmärkide esimest komplekti raudteesüsteemi osade jaoks (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid).
Article 7(3) of Directive 2004/49/EC requires that the first set of CSTs should be based on an examination of existing targets and safety performance of railway systems in the Member States.
Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 7 lõikes 3 on nõutud, et ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti aluseks peaks olema liikmesriikides kehtivate eesmärkide ja ohutustaseme uuring.
According to the methodology established by Decision 2009/460/EC, the first set of CSTs is to be based on National Reference Values (NRVs).
Otsuses 2009/460/EÜ sätestatud meetodite alusel peaks ühiste ohutuseesmärkide esimene komplekt põhinema riiklikel kontrollväärtustel.
It has been calculated using series of data based on Regulation (EC) No 91/2003 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on rail transport statistics [3] and provided by Eurostat on 6 March 2009 for the period 2004-2007.
Nende arvutamiseks on kasutatud andmeid, mis põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusel (EÜ) nr 91/2003 (raudteeveo statistika kohta) [3] ja mille Eurostat esitas 6. märtsil 2009 ajavahemiku 2004–2007 kohta.
For each railway risk category the maximum tolerable level of risk for a Member State should be (1) the NRV if the NRV is equal to, or lower than, the corresponding CST or (2) the CST if the NRV is higher than the corresponding CST, in accordance with section 3 of the annex to Decision 2009/460/EC.
Kooskõlas otsuse 2009/460/EÜ lisa 3. peatükiga peaks iga raudtee riskikategooria puhul riski suurim aktsepteeritav tase liikmesriigis olema 1) samaväärne riikliku kontrollväärtusega, kui riiklik kontrollväärtus võrdub vastava ühise ohutuseesmärgiga või on sellest väiksem, või 2) samaväärne ühise ohutuseesmärgiga, kui riiklik kontrollväärtus on vastavast ühisest ohutuseesmärgist suurem.
The first set of CSTs should be considered as a first step of a process.
Ühiste ohutuseesmärkide esimest komplekti tuleks käsitada protsessi esimese etapina.
With this first set, a harmonised and transparent framework is put in place for an efficient monitoring and safeguarding the European safety performance of railways.
Selle esimese komplektiga võetakse Euroopa raudteesüsteemide ohutustaseme tõhusaks jälgimiseks ning kindlustamiseks kasutusele ühtlustatud ja läbipaistev raamistik.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee referred to in Article 27(1) of the Directive 2004/49/EC,
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,
This Decision establishes the values of the first set of Common Safety Targets based on National Reference Values, in compliance with Article 7(3) of Directive 2004/49/EC and following the methodology laid down by the Decision 2009/460/EC.
Käesoleva otsusega kehtestatakse väärtused riiklikel kontrollväärtustel põhinevate ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti tarvis kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 7 lõikega 3 ning otsuses 2009/460/EÜ sätestatud meetodeid järgides.
For the purposes of this Decision, definitions of the Directive 2004/49/EC, Regulation (EC) No 91/2003 and Decision 2009/460/EC shall apply.
Käesoleva otsuse kohaldamisel kasutatakse direktiivis 2004/49/EÜ, määruses (EÜ) nr 91/2003 ja otsuses 2009/460/EÜ sätestatud mõisteid.
National Reference Values
Riiklikud kontrollväärtused
The National Reference Values for the different Member States and for the different risk categories are laid down in chapter 1, sections from 1.1 to 1.6 of the Annex.
Erinevate liikmesriikide ja riskikategooriate riiklikud kontrollväärtused on sätestatud lisa 1. peatüki punktides 1.1–1.6.
Common Safety Targets
Ühised ohutuseesmärgid
The first set of Common Safety Targets for the different risk categories are laid down in chapter 2 of the Annex.
Erinevate riskikategooriate ühiste ohutuseesmärkide esimene komplekt on sätestatud lisa 2. peatükis.
Done at Brussels, 19 July 2010.
Brüssel, 19. juuli 2010
National Reference Values (NRVs)
Riiklikud kontrollväärtused
NRVs for risk to passengers (NRV 1.1 and NRV 1.2)
Reisijate riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtused 1.1 ja 1.2)
FWSIs are intended in [1] and [2] as defined by Article 3(d) of Decision 2009/460/EC.
Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes [1] ja [2] otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.
NRV 1.1 (× 10– 9) [1]
Kontrollväärtus 1.1 (10– 9) [1]
NRV 1.2 (× 10– 9) [2]
Kontrollväärtus 1.2 (10– 9) [2]
Bulgaria (BG)
Bulgaaria (BG)
Romania (RO)
Rumeenia (RO)
Slovakia (SK)
Slovakkia (SK)
NRVs for risk to employees (NRV 2)
Töötajate riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtus 2)
FWSIs are intended here as defined by Article 3(d) of Decision 2009/460/EC.
Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse siin otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.
NRV 2 (× 10– 9) [3]
Kontrollväärtus 2 (10– 9) [3]
NRVs for risk to level crossing users (NRV 3.1 and NRV 3.2)
Raudteeületuskoha kasutajate riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtused 3.1 ja 3.2)
FWSIs are intended in [4] and [5] as defined by Article 3(d) of Decision 2009/460/EC.
Mõistet „surmajuhtumid ja kaalutud rasked vigastused” kasutatakse viidetes [4] ja [5] otsuse 2009/460/EÜ artikli 3 punktis d määratletud tähenduses.
NRV 3.1 (× 10– 9) [4]
Kontrollväärtus 3.1 (10– 9) [4]
NRV 3.2 [5]
Kontrollväärtus 3.2 [5]
NRVs for risk to persons classified as ‘others’ (NRV 4)
„Muude isikutena” määratletud isikute riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtus 4)
NRV 4 (× 10– 9) [6]
Kontrollväärtus 4 (10– 9) [6]
NRVs for risk to unauthorised persons on railway premises (NRV 5)
Raudtee territooriumil loata viibivate isikute riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtus 5)
NRV 5 (× 10– 9) [7]
Kontrollväärtus 5 (10– 9) [7]
NRVs for societal risk (NRV 6)
Ühiskonna riski riiklik kontrollväärtus (kontrollväärtus 6)