natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The contractual payments include DSB’s costs relating to the rail charges payable for the trains covered by the contract.
Lepingujärgsed maksed hõlmavad DSB lepinguga hõlmatud rongide eest kasutustasude maksmiseks tehtavaid kulutusi.
Article 5 also provides for a mechanism for the annual adjustment of rail charges.
Samuti nähakse artiklis 5 ette raudtee kasutustasude iga-aastase kohandamise mehhanism.
URBAN TRANSPORT
LINNATRANSPORT
A contract was also concluded between the Danish Ministry of Transport and DSB S-tog a/s concerning the provision of public transport services on the electrified metropolitan rail network during the period 2000-04.
Taani transpordiministeerium on sõlminud ettevõttega DSB S-tog a/s lepingu ühistransporditeenuste pakkumise kohta pealinna elektrirongidega teenindatavas raudteevõrgus aastatel 2000–2004.
This contract follows the same model as the contract relating to main line and regional public transport services and contains similar provisions.
Leping on koostatud samadel alustel ja hõlmab samasuguseid sätteid nagu kaug- ja maakonnaliinidel osutatavaid teenuseid käsitlev leping.
It describes in detail the public transport services on the electrified metropolitan rail network that DSB S-tog a/s is expected to provide, and requires DSB S-tog a/s to carry out a certain volume of services (measured in terms of rail kilometres) over the term of the contract.
Selles kirjeldatakse üksikasjalikult pealinna ühistransporditeenuseid, mida DSB S-tog a/s peab pakkuma, määrates kindlaks lepingu kestuse jooksul osutatavate teenuste mahu (mida mõõdetakse rongkilomeetrites).
It includes obligations relating to timetables and the frequency of transport services, as well as provisions concerning the use and acquisition of new rolling stock.
See sisaldab sõidugraafiku ja transporditeenuste sagedusega seotud kohustusi ning uue veeremi soetamist ja kasutamist käsitlevaid sätteid.
The system of compensation under the contract also corresponds to that in the contract relating to main line and regional public transport services.
Lepingus kindlaks määratud hüvitamise süsteem on samasugune nagu kaug- ja maakonnaliinidel osutatavaid ühistransporditeenuseid käsitlevas lepingus.
The contractual payments are determined on the same calculation bases (6 % return on equity after tax).
Lepingujärgsed maksed määratakse kindlaks samadel arvestuslikel alustel (omakapitali tootlus 6 % pärast maksude tasumist).
The contractual payments are described in the following table and are subject to the same conditions as for the contract relating to main line and regional public transport services:
Lepingujärgseid makseid kirjeldatakse järgmises tabelis ning nende suhtes kehtivad samad tingimused nagu kaug- ja maakonnaliinide ühistransporditeenuseid käsitlevas lepingus:
THE PUBLIC TRANSPORT SERVICE CONTRACT FOR THE PERIOD 2005-14
VEOTEENUSTE OSUTAMISEKS SÕLMITUD AVALIKU TEENINDAMISE LEPING AASTATEKS 2005–2014
The second contract between the Danish Ministry of Transport and DSB concerns the provision of main line and regional public transport services during the period 2005-14.
Taani transpordiministeeriumi ja DSB vahel sõlmitud teine leping hõlmab ajavahemikus 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2014 kaug- ja maakonnaliinidel osutatavaid ühistransporditeenuseid.
The purpose of the contract is described in the introduction as follows: ‘[t]o establish a clear framework for performance so as to guarantee the State the best possible result in terms of rail passenger transport for the financial resources made available to rail transport and to ensure that DSB has a sound financial situation’.
Lepingu eesmärki kirjeldatakse sissejuhatuses järgmiselt: „Luua selle avaliku teenuse osutamiseks selge raamistik, et tagada riigile reisijate raudteeveo valdkonnas parim võimalik tulemus, võttes arvesse raudteetranspordi tarvis eraldatavaid vahendeid, ja jälgida, et DSB säilitaks hea finantsolukorra.”
CONTENT OF THE CONTRACT [13]
LEPINGU SISU [13]
Article 1.1 defines the scope of the contract.
Artikli 1 lõikes 1 määratletakse lepingu kohaldamisala.
It refers to the specific sections of the network on which public rail transport services are provided under the negotiated contract.
Selles viidatakse raudteevõrgu konkreetsetele osadele, kus kõnealuse lepingu kohaselt osutatakse raudteetransporditeenuseid ühistransporditeenusena.
It should be noted that DSB does not receive the income from ticket sales on two specific routes.
Tasub märkida, et kahel liinil ei saa DSB piletitulu.
The contract also relates to international links with Germany and to the Copenhagen–Ystad route, which was previously operated under the free traffic scheme.
Lepingus käsitletakse ka rahvusvahelist ühendust Saksamaaga ning Kopenhaageni ja Ystadi vahelist liini, kus varasemalt toimus vaba reisijatevedu.
The transport services to be provided by DSB are defined in a traffic plan (number and spacing of trains), a stop plan (servicing of stops) and a line plan (requirements in terms of rail connections).
DSB osutatavad transporditeenused on määratletud liikluskavas (rongide arv ja intervall), peatuste kavas (peatuste teenindamine) ja liinikavas (nõutavad ühendused).
The three plans are described in Article 1, as are the rules relating to seating capacity, frequency, reliability, user satisfaction, service interruptions and other special conditions.
Nimetatud kolme kava ning istekohtade arvu, rongide sageduse, sõidugraafikust kinnipidamise, reisijate rahulolu, teenuse katkemise ja muude eritingimustega seotud eeskirju kirjeldatakse artiklis 1.
Article 2 concerns all forms of pricing, including specific provisions concerning journeys across the Øresund.
Artiklis 2 nähakse ette hindade kindlaksmääramise tingimused, sealhulgas erisätted üle Øresundi väina kulgevate liinide kohta.
Article 3 concerns the scope of the transport services in relation to those operated under the free traffic scheme.
Artiklis 3 käsitletakse asjakohaste teenuste kohaldamisala võrdluses vaba reisijateveo režiimis pakutavate teenustega.
In particular, Article 3.3 states that it is possible to extend the public transport services provided beyond the current framework of the contract, without increasing the contractual payments.
Eelkõige täpsustatakse artikli 3 lõikes 3, et avalikke transporditeenuseid võib võrreldes senise raamistikuga laiendada, kuid ilma et lepingujärgsed maksed selle tulemusel suureneksid.
Article 4 lays down the rules, responsibilities and obligations in relation to station modernisation.
Artiklis 4 määratakse kindlaks raudteejaamade moderniseerimisega seotud eeskirjad, vastutus ja kohustused.
DSB is to prepare station modernisation plans to be submitted to the Danish Ministry of Transport for information.
DSB peab koostama raudteejaamade moderniseerimise kavad, mis tuleb teabe jagamise korras esitada ka Taani transpordiministeeriumile.
Article 5 of the contract lists DSB’s obligations relating to the operation of transport activities.
Lepingu artiklis 5 loetletakse DSB transporditegevusega seotud kohustused.
Those obligations concern, among other factors, duties of information, equipment inspections, the obligation to make rolling stock available to operators who win tenders on certain routes, or specific conditions for the issue of tickets or passes for certain categories of passenger.
Nende hulka kuulub muu hulgas teavitamise ja seadmete kontrollimise kohustus ning samuti kohustus teha veerem teatavate liinide või eritingimustega seotud hankemenetluste raames kättesaadavaks operaatoritele, kelle ülesandeks on piletite või teatava kategooria reisijatele tasuta sõidukaartide väljastamine.
Finally, Article 6 provides for the possibility of tendering procedures, and the conditions for organising such procedures, on certain routes and the resulting reduction of the contractual payments for the services concerned.
Artiklis 6 aga nähakse ette teatavate liinidega seoses hankemenetluste korraldamise võimalus ja tingimused ning lepingujärgsete maksete vähendamine menetlusega seotud teenuste ulatuses.
CONTRACTUAL PAYMENTS
LEPINGUJÄRGSED MAKSED
The financial compensation received by DSB is defined in Article 7 of the contract.
DSBle tasutavad hüvitised on kindlaks määratud lepingu artiklis 7.
Generally, DSB retains the income from ticket sales [14].
Piletitulu saab põhimõtteliselt endale DSB [14].
Contractual payments 2005-14
Lepingujärgsed maksed 2005–2014
The contractual payments are fixed and are not subject to automatic adjustments unless indicated otherwise in the contract.
Maksed on fikseeritud ja neid ei kohandata automaatselt, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti.
However, they are reviewed annually on the basis of the increase in the net prices index presupposed in the Finance Act.
Makseid siiski kohandatakse kord aastas eelarveseaduses esitatud netohinnaindeksi muutuse alusel.
The contract does not specify how the level of the contractual payments was calculated.
Lepingus ei täpsustata, mille alusel on lepinguliste maksete summa arvestatud.
The Danish Ministry of Transport has stated that the payments are based on a 10-year budget founded on estimates of costs and revenues.
Taani transpordiministeerium osutas, et maksed põhinevad kümne aasta eelarvel, mis on koostatud tulude ja kulude prognoosi alusel.
Among other factors, the contractual payments cover depreciation and interest relating to new rolling stock, as described in the following table:
Lepingulised maksed hõlmavad muu hulgas uue veeremi amortisatsiooni ja intresse, nagu on kirjeldatud järgmises tabelis:
Depreciation of new rolling stock 2005-14
Uue veeremi amortisatsioon 2005–2014
(in DKK millions)
(miljonites Taani kroonides)
Local trains
Kohalike liinide rongid
The delivery schedule for the annual investments in new rolling stock is presented in the following table:
Iga-aastaste investeeringute tulemusel uue veeremi tarnimise kava on esitatud järgmises tabelis:
Delivery of new rolling stock
Uue veeremi tarnimine
Several provisions have been inserted into the contract to take account of delays affecting the delivery of rolling stock under the contract for the period 2000-04.
Lepingusse on lisatud mitu sätet seoses sellega, et aastateks 2000–2004 sõlmitud lepingu raames ette nähtud veeremi tarnimisel ilmnes viivitusi.
Article 7.1.2. provides for the possibility of adjusting the contractual payments annually based on the delivery of new rolling stock.
Artikli 7 lõike 1 punktis 2 nähakse ette võimalus kohandada lepingujärgseid makseid igal aastal lähtuvalt uue veeremi tarnimise seisust.
Such adjustments could, however, not lead to DSB receiving greater compensation.
Kohandused ei tohiks viia DSBle suurema hüvitise maksmiseni.
The adjustments are not made where they would be of less than DKK 8 million.
Kohandust ei tehta, kui asjaomane summa on alla 8 miljoni Taani krooni.
The second contract between the Danish Ministry of Transport and DSB S-tog a/s concerns the provision of public transport services on the electrified metropolitan rail network during the period 1 January 2005-31 December 2014.
Taani transpordiministeerium on sõlminud ettevõttega DSB S-tog a/s lepingu ühistransporditeenuste pakkumise kohta pealinna elektrirongidega teenindatavas raudteevõrgus ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2014.
The contract is based on a system of provisions similar to those in the contract relating to main line and regional public transport services.
Leping on koostatud samadel alustel ja hõlmab samasuguseid sätteid nagu kaug- ja maakonnaliinidel osutatavaid ühistransporditeenuseid käsitlev leping.
It lays down the performance obligations of DSB S-tog a/s with regard to the lines concerned, transport services, requirements in terms of capacity, regularity and reliability of service as well as levels of user satisfaction and service interruptions.
Selles on sätestatud ettevõtte DSB S-tog a/s kohustused seoses teenindatavate liinidega, osutatavate transporditeenustega, teenuse mahu, korrapära ja usaldusväärsusega ning reisijate rahulolu ja teenuse katkemisega.
The contract also lays down the conditions relating to price fixing, station modernisation and reporting.
Samuti täpsustatakse lepingus hindade kindlaksmääramise, raudteejaamade moderniseerimise ja teavitamise tingimused.
It specifies the penalties in the event of non-compliance with the contract.
Sätestatakse ka sanktsioonid lepingu rikkumise korral.
As in the contract relating to main line and regional public transport services, the contract lays down the conditions for reviewing those payments as well as the contractual payments for the depreciation of rolling stock.
Nii nagu kaug- ja maakonnaliinidel osutatavaid ühistransporditeenuseid käsitlevas lepingus, nähakse ka kõnealuses lepingus ette maksete läbivaatamise tingimused ja veeremi amortisatsiooniga seotud lepingujärgsed maksed.
REASONS LEADING TO THE ADOPTION OF THE DECISION INITIATING THE PROCEDURE
MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In its decision initiating the procedure, the Commission expressed doubts regarding the compatibility with the internal market of the public service compensation paid to DSB.
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle kohta, kas DSBle avalike teenuste eest makstud hüvitised on siseturuga kokkusobivad.
The Commission stated that the purpose of the procedure was to determine whether the public transport service contracts in question involved State aid to DSB, and whether the contractual payments entailed overcompensation of the costs incurred by DSB in fulfilling the public service obligations defined in the contracts.
Komisjon märkis, et menetluse eesmärk on selgitada välja, kas kõnealused avaliku teenindamise lepingud hõlmavad DSBle riigiabi andmist ja kas tasutud lepingujärgsed maksed toovad kaasa DSB lepingutes määratletud avaliku teenindamise kohustuste raames kantud kulude ülemäärase hüvitamise.
First of all, the Commission questioned whether the arrangements gave DSB an economic advantage.
Kõigepealt soovis komisjon välja selgitada, kas DSBle on antud majanduslik eelis.
To that end, it applied the criteria set out by the Court of Justice in the judgment in Altmark [16].
Selleks rakendas komisjon Euroopa Kohtu otsuses Altmark [16] sõnastatud kriteeriume.
Although the Commission considered that the recipient undertaking was indeed responsible for fulfilling clearly defined public transport service obligations (recitals 69 to 76 of the decision initiating the procedure), it did, however, express doubts as to the existence of parameters established in advance in an objective and transparent manner, on the basis of which the compensation for 2009-14 was calculated (recitals 77 to 80 of that decision).
Ehkki komisjon leidis, et abisaaja ettevõte täitis tõepoolest selgelt määratletud ühistransporditeenustega seotud ülesandeid (menetluse algatamise otsuse põhjendused 69–76), väljendati siiski kahtlust selle suhtes, kas aastateks 2009–2014 määratud hüvitiste arvestamiseks olid olemas objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud kriteeriumid (nimetatud otsuse põhjendused 77–80).
The Commission also expressed doubts about whether the compensation was limited to the amount necessary to cover all or part of the costs incurred in discharging public service obligations, taking into account the relevant revenues and a reasonable profit for discharging those obligations.
Samuti väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas hüvitised ei ületa avaliku teenindamise ülesannete täitmiseks vajalikku, võttes arvesse kõnealuste ülesannete täitmisega seotud tulu ja sellest saadavat mõistlikku kasumit.
In that regard, the Commission wished more specifically to examine DSB’s surplus profits (recitals 83 to 90 of the decision initiating the procedure), the delays in the delivery of the rolling stock (recitals 91 to 100 of that decision) and the specific circumstances regarding the Copenhagen–Ystad route (recitals 101 to 103 of that decision).
Seoses sellega soovis komisjon lähemalt uurida DSB kasumit (menetluse algatamise otsuse põhjendused 83–90), veeremi tarnimisel tekkinud viivitusi (nimetatud otsuse põhjendused 91–100) ning Kopenhaageni ja Ystadi vahelise liini küsimust (nimetatud otsuse põhjendused 101–103).
Moreover, the Commission noted that the public transport service contracts had not been awarded by tendering procedure.
Lisaks juhtis komisjon tähelepanu sellele, et avaliku teenindamise lepingud ei ole sõlmitud hankemenetluse tulemusel.
It therefore expressed doubts as to whether the level of compensation needed had been determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport so as to be able to meet the necessary public service obligations, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant revenues and a reasonable profit for discharging the obligations (recitals 104 to 107 of the decision).
Komisjon väljendas kahtlust, kas vajalik hüvitamise määr on kindlaks määratud kuluanalüüsi põhjal, milles oleks hinnatud tõhusalt juhitava ja transpordivahenditega piisavalt varustatud keskmise ettevõtte avaliku teenindamisega seotud ülesannete täitmiseks tehtavaid kulutusi, võttes arvesse kõnealuste ülesannete täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (nimetatud otsuse põhjendused 104–107).
Public service compensation constitutes state resources and is likely to distort competition and affect trade between Member States, which is why the Commission expressed concern as to whether the public transport service contracts involved State aid to DSB.
Et avaliku teenindamise eest makstavad hüvitised on riiklikud vahendid ning võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubavahetust, väljendas komisjon muret, et veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingute raames on antud DSBle riigiabi.
The Commission then considered whether the public transport service contracts were compatible with the internal market on the basis of Article 14 of Regulation (EEC) No 1191/69 [17].
Samuti tõstatas komisjon küsimuse, kas kõnealused avaliku teenindamise lepingud on siseturuga kokkusobivad vastavalt määruse 1191/69 [17] artiklile 14.
ARGUMENTS OF THE DANISH AUTHORITIES FOLLOWING THE INITIATION OF THE PROCEDURE
TAANI ASUTUSTE MENETLUSE ALGATAMISE JÄREL TEHTUD MÄRKUSED
In their letter of 12 December 2008, the Danish authorities take the view that they have already provided, in response to the Commission’s previous requests for information, all the factual and legal information required by the Commission in order to establish that the contractual payments do not constitute State aid or, at the very least, that any State aid would be compatible with the Treaty.
12. detsembri 2008. aasta kirjas väljendasid Taani asutused seisukohta, et on komisjoni varasemate teabetaotluste raames juba esitanud kogu faktilise ja õigusliku teabe, mida komisjonil on vaja otsustamaks, et lepingujärgsed maksed ei ole riigiabi või vähemasti, et võimalik riigiabi on asutamislepinguga kooskõlas.
The Danish authorities have therefore quoted the factual and legal information already presented to the Commission.
Taani asutused tuletasid meelde, millist faktilist ja õiguslikku teavet on komisjonile juba esitatud.
In addition, they have set out arguments concerning the factual and legal information which requires further explanation due to events occurring in the interim or in the light of comments made by the Commission in its decision to open a formal investigation.
Lisaks esitasid nad oma argumendid faktiliste ja õiguslike elementide kohta, mida oli vaja täpsustada seoses vahepeal aset leidnud sündmustega ja märkustega, mis komisjon oli esitanud oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses.
In principle, the Danish authorities also indicate that they support the argument set out by the Commission concerning, first, the verification of the existence of State aid by applying the criteria in the judgment in Altmark and, second, the legal basis for assessing compatibility with the Treaty.
Põhimõtteliselt väljendasid Taani asutused toetust komisjoni lähenemisele seoses sooviga kontrollida kohtuotsuses Altmark kehtestatud kriteeriumidest lähtuvalt, kas tegemist on riigiabiga, ja õigusliku alusega, mille kohaselt selgitatakse välja, kas meetmed on kooskõlas asutamislepinguga.
On the other hand, the Danish authorities disagree with the Commission’s interpretation of the judgment in Danske Busvognmænd (also known as the ‘Combus’ judgment) [18].
Seevastu ei olnud Taani asutused nõus sellega, kuidas komisjon tõlgendas kohtuotsust Danske Busvognmænd (tuntud ka kui kohtuotsus „Combus”) [18].
The Commission has stated that, if the public transport service contract involves State aid, that aid should have been notified.
Komisjon oli nimelt seisukohal, et kui avaliku teenindamise leping kujutab endast riigiabi, siis tulnuks sellest teatada.
Conversely, the Danish authorities consider that, if Regulation (EEC) No 1191/69 is applicable and if the compensation provided for under the public transport service contract complies with the Regulation, that compensation is exempt from the notification requirement pursuant to Article 17(2) of Regulation (EEC) No 1191/69.
Taani asutused on aga seisukohal, et kui kohaldada tuleb määrust nr 1191/69 ja avaliku teenindamise lepingu raames ette nähtud hüvitised on määrusega kooskõlas, siis määruse nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 sätestatud teatamise kohustust hüvitiste suhtes ei kohaldata.
Lastly, Denmark wishes to emphasise that recent case-law, and particularly the judgment of the General Court of the European Union in Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, states that the criteria set out in the judgment in Altmark should be applied, taking account of the situation in the sector concerned and the fact that the Member States have a wide discretion.
Samuti soovib Taani rõhutada, et uuemas kohtupraktikas, näiteks Esimese Astme Kohtu otsuses kohtuasjas T-289/03 BUPA jt versus komisjon, on täpsustatud, et kohtuotsuses Altmark sõnastatud kriteeriumide kohaldamisel tuleb arvesse võtta asjakohase sektori olukorda ning et liikmesriikidel on seoses sellega ulatuslik kaalutlusõigus.
The second criterion in the judgment in Altmark
Kohtuotsuse Altmark teine kriteerium
The Danish authorities note that the Commission has acknowledged that the second criterion in the judgment in Altmark was fulfilled with regard to the compensation paid for the period 1998-2008, but that it expresses doubts regarding the period 2009-14.
Taani asutused märgivad, et komisjon tunnistas, et kohtuotsuse Altmark teist kriteeriumi on aastatel 1998–2008 täidetud, kuid seoses ajavahemikuga 2009–2014 on komisjonil kahtlusi.
The Danish authorities take the view that those doubts are based on a misunderstanding, because, as in the case of the preceding period, the compensation was calculated on the basis of a 10-year budget for the period 2005-14.
Taani asutuste arvates tulenevad need kahtlused arusaamatusest, kuna hüvitise suurus on nii nagu varasemagi perioodi puhul arvestatud aastateks 2005–2014 vastu võetud eelarve alusel.
They have submitted that budget to the Commission, together with the estimates and assumptions underlying the budget, namely:
Taani asutused edastasid komisjonile kõnealuse eelarve ning järgmised prognoosid ja hüpoteesid, millest lähtuvalt eelarve on koostatud:
general annual inflation of 2,5 %,
aastane inflatsioonimäär 2,5 %,
an increase in ticket prices of 2,5 %, in line with inflation,
inflatsioonile vastav piletihindade tõus 2,5 %,
an average increase in productivity of 2,5 % a year,
tootlikkuse keskmine kasv 2,5 % aastas,
an annual interest rate of 5,15 %,
aastane intressimäär 5,15 %,
a 6 % return on equity after tax,
omakapitali tootlus pärast maksude tasumist 6 %,
investments in rolling stock amounting to approximately DKK 10 billion,
ligikaudu 10 miljardi Taani krooni suurune investeering veeremisse,
an increase of approximately 20 % in the number of kilometres travelled,
läbitud kilometraaži kasv ligikaudu 20 %,
an increase of approximately 20 % in the number of passengers,
reisijate arvu kasv ligikaudu 20 %,
a payroll tax exemption for DSB’s staff,
DSB töötajate palkade tulumaksuvabastus.