natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Risk control management/internal and external audits
Riskikontrolli juhtimine ning sise- ja välisauditid
The railway undertakings and infrastructure managers shall include audits of application of the CSM on risk evaluation and assessment in their recurrent auditing scheme of the safety management system as referred to in Article 9 of Directive 2004/49/EC.
Raudtee- ja infrastruktuuriettevõtjad lisavad riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamist käsitlevad auditid direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 kohaste ohutusjuhtimissüsteemide kava korduvatesse audititesse.
Within the framework of the tasks defined in Article 16(2)(e) of Directive 2004/49/EC, the national safety authority shall monitor the application of the CSM on risk evaluation and assessment.
Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis e määratud ülesannete raames jälgib riiklik ohutusasutus riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamist.
Feedback and technical progress
Tagasiside ja tehnika areng
Each infrastructure manager and each railway undertaking shall, in its annual safety report referred to in Article 9(4) of Directive 2004/49/EC, report briefly on its experience with the application of the CSM on risk evaluation and assessment.
Kõik raudtee- ja infrastruktuuriettevõtjad annavad direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõikes 4 osutatud iga-aastases ohutusaruandes lühidalt aru riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamise kogemustest.
The report shall also include a synthesis of the decisions related to the level of significance of the changes.
Aruanne sisaldab ka kokkuvõtet muudatuste olulisusega seotud otsuste kohta.
Each national safety authority shall, in its annual safety report referred to in Article 18 of Directive 2004/49/EC, report on the experience of the proposers with the application of the CSM on risk evaluation and assessment, and, where appropriate, its own experience.
Kõik riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 osutatud iga-aastases ohutusaruandes aru taotlejate ja vajaduse korral ka oma kogemustest riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamise kohta.
The European Railway Agency shall monitor and collect feedback on the application of the CSM on risk evaluation and assessment and, where applicable, shall make recommendations to the Commission with a view to improving it.
Euroopa Raudteeagentuur jälgib riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamist ja kogub selle kohta tagasisidet ning annab komisjonile vajaduse korral soovitusi kohaldamise parandamiseks.
The European Railway Agency shall submit to the Commission by 31 December 2011 at the latest, a report which shall include:
Euroopa Raudteeagentuur esitab komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2011 aruande, milles analüüsitakse järgmisi asjaolusid:
an analysis of the experience with the application of the CSM on risk evaluation and assessment, including cases where the CSM has been applied by proposers on a voluntary basis before the relevant date of application provided for in Article 10;
riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohaldamise kogemused, sealhulgas juhud, kui taotlejad on vabatahtlikult kohaldanud artiklis 2 osutatud kohaldamisala tervikuna enne artiklis 10 ette nähtud kohaldamiskuupäeva;
an analysis of the experience of the proposers concerning the decisions related to the level of significance of the changes;
taotlejate kogemused seoses muudatuste olulisust käsitlevate otsustega;
an analysis of the cases where codes of practice have been used as described in section 2.3.8 of Annex I;
juhud, kui tegevusjuhiseid on kasutatud vastavalt I lisa punktile 2.3.8;
an analysis of overall effectiveness of the CSM on risk evaluation and assessment.
riskihindamise ühise ohutusmeetodi üldine tõhusus.
The safety authorities shall assist the Agency by identifying cases of application of the CSM on risk evaluation and assessment.
Ohutusasutused abistavad raudteeagentuuri ja selgitavad välja ühise ohutusmeetodi kohaldamise juhud.
This Regulation shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Union.
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Regulation shall apply from 1 July 2012.
Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2012.
However, it shall apply from 19 July 2010:
Seda kohaldatakse 19. juulist 2010:
to all significant technical changes affecting vehicles as defined in Article 2(c) of Directive 2008/57/EC;
direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktis c määratud sõidukeid mõjutavate oluliste tehniliste muudatuste suhtes;
to all significant changes concerning structural subsystems, where required by Article 15(1) of Directive 2008/57/EC or by a TSI.
struktuuriliste allsüsteemide oluliste muudatuste suhtes direktiivi 2008/57/EÜ artikli 15 lõikega 1 või KTKdega nõutavatel juhtudel.
GENERAL PRINCIPLES APPLICABLE TO THE RISK MANAGEMENT PROCESS
RISKIJUHTIMISMENETLUSE SUHTES KOHALDATAVAD ÜLDPÕHIMÕTTED
General principles and obligations
Üldpõhimõtted ja -kohustused
The risk management process covered by this Regulation shall start from a definition of the system under assessment and comprise the following activities:
Käesoleva määrusega hõlmatud riskijuhtimismenetlus algab hinnatava süsteemi määratlemisest ja koosneb järgmistest toimingutest:
the risk assessment process, which shall identify the hazards, the risks, the associated safety measures and the resulting safety requirements to be fulfilled by the system under assessment;
üldine riskihindamismenetlus, millega määratakse kindlaks ohud, riskid, seonduvad ohutusmeetmed ja tulenevad ohutusnõuded, mida hinnatava süsteemi puhul tuleb täita;
demonstration of the compliance of the system with the identified safety requirements; and
tõendamine, et süsteem vastab kindlaksmääratud ohutusnõuetele ja
management of all identified hazards and the associated safety measures.
kõigi kindlaksmääratud ohtude ja seonduvate ohutusmeetmete haldamine.
This risk management process is iterative and is depicted in the diagram of the Appendix.
Riskijuhtimismenetlus on iteratiivne ja seda kirjeldatakse liite diagrammil.
The process ends when the compliance of the system with all safety requirements necessary to accept the risks linked to the identified hazards is demonstrated.
Menetlus lõpeb, kui tõendatakse, et süsteem vastab kõigile ohutusnõuetele, mis on vajalikud kindlaksmääratud ohtudega seotud riskide heakskiitmiseks.
This iterative risk management process:
Kõnealune iteratiivne riskijuhtimismenetlus vastab järgmistele tingimustele:
shall include appropriate quality assurance activities and be carried out by competent staff;
see hõlmab asjakohast kvaliteedi tagamist ja seda teostab pädev personal;
shall be independently assessed by one or more assessment bodies.
seda hindab (hindavad) sõltumatult üks hindamisasutus (või mitu hindamisasutust).
The proposer in charge of the risk management process required by this Regulation shall maintain a hazard record according to section 4.
Käesoleva määrusega nõutud riskijuhtimismenetluse eest vastutav taotleja peab ohuregistrit vastavalt 4. jaotisele.
The actors who already have in place methods or tools for risk assessment may continue to apply them as far as they are compatible with the provisions of this Regulation and subject to the following conditions:
Ettevõtjad, kes on juba võtnud kasutusele üldise riskihindamise meetodid ja vahendid, võivad jätkata nende kohaldamist, kui kõnealused meetodid ja vahendid vastavad käesoleva määruse sätetele ja järgmistele tingimustele:
the risk assessment methods or tools are described in a safety management system which has been accepted by a national safety authority in accordance with Article 10(2)(a) or Article 11(1)(a) of Directive 2004/49/EC; or
üldise riskihindamise meetodeid ja vahendeid kirjeldatakse ohutusjuhtimissüsteemis, mille riiklik ohutusasutus on heaks kiitnud kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktiga a ja artikli 11 lõike 1 punktiga a, või
the risk assessment methods or tools are required by a TSI or comply with publicly available recognised standards specified in notified national rules.
üldise riskihindamise meetodid või vahendid on nõutavad KTKdega või need vastavad avalikult kättesaadavatele tunnustatud standarditele, millest on teatatud riiklikes eeskirjades.
Without prejudice to civil liability in accordance with the legal requirements of the Member States, the risk assessment process shall fall within the responsibility of the proposer.
Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liikmesriikide õigusnõuetega, kuulub üldine riskihindamismenetlus taotleja vastutusalasse.
In particular the proposer shall decide, with agreement of the actors concerned, who will be in charge of fulfilling the safety requirements resulting from the risk assessment.
Eelkõige otsustab taotleja pärast asjaomaste osalistega kokku leppimist, kes vastutab üldisest riskihindamisest tulenevate ohutusnõuete täitmise eest.
This decision shall depend on the type of safety measures selected to control the risks to an acceptable level.
Kõnealune otsus sõltub nende ohutusmeetmete laadist, mis on valitud vastuvõetava riskitaseme saavutamiseks.
The demonstration of compliance with the safety requirements shall be conducted according to section 3.
Ohutusnõuetele vastavust tõendatakse vastavalt 3. jaotisele.
The first step of the risk management process shall be to identify in a document, to be drawn up by the proposer, the different actors’ tasks, as well as their risk management activities.
Riskijuhtimismenetluse esimeses etapis koostab taotleja dokumendi, milles määrab kindlaks eri osaliste ülesanded ja nende riskijuhtimistoimingud.
The proposer shall coordinate close collaboration between the different actors involved, according to their respective tasks, in order to manage the hazards and their associated safety measures.
Taotleja kooskõlastab tiheda koostöö asjaomaste eri osaliste vahel kooskõlas nende vastavate ülesannetega, et hallata ohtusid ja seonduvaid ohutusmeetmeid.
Evaluation of the correct application of the risk management process described in this Regulation falls within the responsibility of the assessment body.
Käesolevas määruses kirjeldatud riskijuhtimismenetluse nõuetekohase kohaldamise hindamise eest vastutab hindamisasutus.
Interfaces management
Liideste haldamine
For each interface relevant to the system under assessment and without prejudice to specifications of interfaces defined in relevant TSIs, the rail-sector actors concerned shall cooperate in order to identify and manage jointly the hazards and related safety measures that need to be handled at these interfaces.
Kõikide hinnatava süsteemi asjakohaste liideste puhul ja ilma et see piiraks asjakohastes KTKdes määratletud liideste spetsifikatsioonide kohaldamist, teevad asjaomased raudtee-ettevõtjad koostööd, et kindlaks määrata ohud ja seonduvad ohutusmeetmed, mida kõnealuste liideste puhul tuleb võtta, ning et neid ohtusid ja meetmeid ühiselt hallata.
The management of shared risks at the interfaces shall be coordinated by the proposer.
Jagatud riskide juhtimist liideste puhul kooskõlastab taotleja.
When, in order to fulfil a safety requirement, an actor identifies the need for a safety measure that it cannot implement itself, it shall, after agreement with another actor, transfer the management of the related hazard to the latter using the process described in section 4.
Kui osaline teeb ohutusnõude täitmiseks kindlaks vajaduse sellise ohutusmeetme järele, mida ta ise ei ole võimeline rakendama, kannab ta pärast teise osalisega kokkuleppimist seonduva ohu haldamise üle viimati nimetatud osalisele, kasutades selleks 4. jaotises kirjeldatud menetlust.
For the system under assessment, any actor who discovers that a safety measure is non-compliant or inadequate is responsible for notifying it to the proposer, who shall in turn inform the actor implementing the safety measure.
Kõik osalised, kes hinnatava süsteemi puhul avastavad, et ohutusmeede ei vasta nõuetele või on ebapiisav, peavad sellest teatama taotlejale, kes omakorda teavitab ohutusmeedet rakendavat osalist.
The actor implementing the safety measure shall then inform all the actors affected by the problem either within the system under assessment or, as far as known by the actor, within other existing systems using the same safety measure.
Ohutusmeedet rakendav osaline teavitab seejärel kõiki osalisi, keda kõnealune probleem mõjutab kas hinnatavas süsteemis või sama ohutusmeedet kasutavates muudes olemasolevates süsteemides, kuivõrd kõnealuste muude süsteemide osalised on talle teada.
When agreement cannot be found between two or more actors it is the responsibility of the proposer to find an adequate solution.
Kui kaks või rohkem osalist ei jõua kokkuleppele, vastutab taotleja piisava lahenduse leidmise eest.
When a requirement in a notified national rule can not be fulfilled by an actor, the proposer shall seek advice from the relevant competent authority.
Kui osaline ei ole võimeline täitma teatatud riikliku eeskirja nõuet, küsib taotleja nõu asjakohaselt pädevalt asutuselt.
Independently from the definition of the system under assessment, the proposer is responsible for ensuring that the risk management covers the system itself and the integration into the railway system as a whole.
Hinnatava süsteemi määratlusest sõltumata on taotleja ülesanne tagada, et riskijuhtimine hõlmaks süsteemi ennast ja selle integreerimist kogu raudteesüsteemi.
DESCRIPTION OF THE RISK ASSESSMENT PROCESS
ÜLDISE RISKIHINDAMISMENETLUSE KIRJELDUS
The risk assessment process is the overall iterative process that comprises:
Üldine riskihindamine on üldine iteratiivne menetlus, mis koosneb järgmisest:
the system definition;
süsteemi määratlemine;
the risk analysis including the hazard identification;
riskianalüüs, sealhulgas ohu kindlaksmääramine;
the risk evaluation.
riskihindamine.
The risk assessment process shall interact with the hazard management according to section 4.1.
Üldine riskihindamismenetlus toimib koos ohtude haldamisega vastavalt punktile 4.1.
The system definition should address at least the following issues:
Süsteemi määratluses tuleks käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:
system objective, e.g. intended purpose;
süsteemi eesmärk, nt kasutusotstarve;
system functions and elements, where relevant (including e.g. human, technical and operational elements);
süsteemi funktsioonid ja vajaduse korral selle osad (sealhulgas nt inimestega seotud, tehnilised ja talitluslikud osad);
system boundary including other interacting systems;
süsteemi piirid, sealhulgas muud koostoimivad süsteemid;
physical (i.e. interacting systems) and functional (i.e. functional input and output) interfaces;
füüsilised (s.t koostoimivad süsteemid) ja funktsionaalsed (s.t funktsionaalne sisend ja väljund) liidesed;
system environment (e.g. energy and thermal flow, shocks, vibrations, electromagnetic interference, operational use);
süsteemi keskkond (nt energia- ja soojusvoog, löögid, vibratsioon, elektromagnetilised häired, talitlus);
existing safety measures and, after iterations, definition of the safety requirements identified by the risk assessment process;
kehtivad ohutusmeetmed ja pärast iteratsioone riskihindamismenetluse käigus kindlaksmääratud ohutusnõuete määratlus;
assumptions which shall determine the limits for the risk assessment.
oletused, mille alusel määratakse üldise riskihindamise ulatus.
A hazard identification shall be carried out on the defined system, according to section 2.2.
Oht määratakse kindlaks määratletud süsteemi puhul vastavalt punktile 2.2.
The risk acceptability of the system under assessment shall be evaluated by using one or more of the following risk acceptance principles:
Hinnatava süsteemiga seotud riski vastuvõetavust hinnatakse ühe või mitme järgmise riskide heakskiitmise põhimõtte alusel:
the application of codes of practice (section 2.3);
tegevusjuhiste kohaldamine (punkt 2.3);
a comparison with similar systems (section 2.4);
võrdlus sarnaste süsteemidega (punkt 2.4);
an explicit risk estimation (section 2.5).
selgesõnaline riski hindamine (punkt 2.5).
In accordance with the general principle referred to in section 1.1.5, the assessment body shall refrain from imposing the risk acceptance principle to be used by the proposer.
Vastavalt punktis 1.1.5 osutatud üldpõhimõttele hoidub hindamisasutus kehtestamast riski heakskiitmise põhimõtet, mida kohaldab taotleja.
The proposer shall demonstrate in the risk evaluation that the selected risk acceptance principle is adequately applied.
Taotleja tõendab riski hindamisel, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtet kohaldatakse nõuetekohaselt.
The proposer shall also check that the selected risk acceptance principles are used consistently.
Samuti kontrollib taotleja, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtteid kasutatakse järjepidevalt.
The application of these risk acceptance principles shall identify possible safety measures which make the risk(s) of the system under assessment acceptable.
Kõnealuste riski heakskiitmise põhimõtete kohaldamisega määratakse kindlaks võimalikud ohutusmeetmed, millega muudetakse hinnatava süsteemi risk(id) vastuvõetavaks.
Among these safety measures, the ones selected to control the risk(s) shall become the safety requirements to be fulfilled by the system.
Nende ohutusmeetmete hulgast riski(de) kontrollimiseks välja valitud meetmetest saavad ohutusnõuded, millele süsteem peab vastama.
Compliance with these safety requirements shall be demonstrated in accordance with section 3.
Kõnealuste ohutusnõuete järgimist tõendatakse kooskõlas 3. jaotisega.
The iterative risk assessment process can be considered as completed when it is demonstrated that all safety requirements are fulfilled and no additional reasonably foreseeable hazards have to be considered.
Üldine iteratiivne riskihindamismenetlus loetakse lõpetatuks, kui tõendatakse, et kõik ohutusnõuded on täidetud ja et muid põhjendatult eeldatavaid lisaohtusid ei ole vaja arvesse võtta.
Hazard identification
Ohu kindlaksmääramine
The proposer shall systematically identify, using wide-ranging expertise from a competent team, all reasonably foreseeable hazards for the whole system under assessment, its functions where appropriate and its interfaces.
Taotleja määrab pädevate ekspertide põhjaliku ekspertiisi abil süstemaatiliselt kindlaks kõik põhjendatult eeldatavad ohud, mis on seotud kogu hinnatava süsteemiga, vajaduse korral selle funktsioonide ja liidestega.
All identified hazards shall be registered in the hazard record according to section 4.
Kõik kindlaksmääratud ohud kantakse ohuregistrisse vastavalt 4. jaotisele.
To focus the risk assessment efforts upon the most important risks, the hazards shall be classified according to the estimated risk arising from them.
Selleks et keskenduda üldisel riskihindamisel kõige olulisematele riskidele, liigitatakse ohud vastavalt neist tulenevale prognoositud riskile.
Based on expert judgement, hazards associated with a broadly acceptable risk need not be analysed further but shall be registered in the hazard record.
Eksperdihinnangule tuginedes ei ole vaja üldiselt vastuvõetava riskiga seotud ohtusid täiendavalt analüüsida, ent need tuleb kanda ohuregistrisse.
Their classification shall be justified in order to allow independent assessment by an assessment body.
Nende liigitamist põhjendatakse, et hindamisasutusel oleks võimalik teostada sõltumatut hindamist.
As a criterion, risks resulting from hazards may be classified as broadly acceptable when the risk is so small that it is not reasonable to implement any additional safety measure.
Kriteeriumiks on, et ohtudest tulenevaid riske võib liigitada üldiselt vastuvõetavaks, kui risk on nii väike, et mingit täiendavat ohutusmeedet ei ole otstarbekas rakendada.
The expert judgement shall take into account that the contribution of all the broadly acceptable risks does not exceed a defined proportion of the overall risk.
Eksperdihinnangus võetakse arvesse, et kõik üldiselt vastuvõetavad riskid koos ei ületaks kindlaksmääratud osa koguriskist.
During the hazard identification, safety measures may be identified.
Ohu kindlaksmääramisel võib kindlaks määrata ohutusmeetmed.
They shall be registered in the hazard record according to section 4.
Need kantakse ohuregistrisse vastavalt 4. jaotisele.
The hazard identification only needs to be carried out at a level of detail necessary to identify where safety measures are expected to control the risks in accordance with one of the risk acceptance principles mentioned in point 2.1.4.
Oht tuleb kindlaks määrata ainult nii üksikasjalikult, nagu on vaja selliste juhtude kindlaksmääramiseks, kui ohutusmeetmed peaksid riske eeldatavalt kontrollima vastavalt punktis 2.1.4 nimetatud ühele riski heakskiitmise põhimõttele.
Iteration may thus be necessary between the risk analysis and the risk evaluation phases until a sufficient level of detail is reached for the identification of hazards.
Seega võib olla vaja iteratsioone riskianalüüsi ja riskihindamise vahel, kuni saavutatakse ohtude kindlaksmääramiseks piisav üksikasjalik tase.
Whenever a code of practices or a reference system is used to control the risk, the hazard identification can be limited to:
Kui riski kontrollimiseks kasutatakse tegevusjuhist või võrdlussüsteemi, võib ohu kindlaksmääramisel piirduda järgmisega:
the verification of the relevance of the code of practices or of the reference system;
tegevusjuhise või võrdlussüsteemi asjakohasuse kontrollimine;
the identification of the deviations from the code of practices or from the reference system.
tegevusjuhisest või võrdlussüsteemist kõrvalekaldumise väljaselgitamine.
Use of codes of practice and risk evaluation
Tegevusjuhiste kasutamine ja riskihindamine
The proposer, with the support of other involved actors and based on the requirements listed in point 2.3.2, shall analyse whether one or several hazards are appropriately covered by the application of relevant codes of practice.
Taotleja analüüsib teiste asjaomaste osaliste toetusel ja punktis 2.3.2 loetletud nõuetele tuginedes, kas asjakohaste tegevusjuhiste kohaldamisega hõlmatakse nõuetekohaselt üht või mitut ohtu.
The codes of practice shall satisfy at least the following requirements:
Tegevusjuhised peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:
be widely acknowledged in the railway domain.
need on raudteevaldkonnas laialdaselt tunnustatud.
If this is not the case, the codes of practice will have to be justified and be acceptable to the assessment body;
Vastasel juhul tuleb tegevusjuhiseid põhjendada ja muuta need hindamisasutuse jaoks vastuvõetavaks;
be relevant for the control of the considered hazards in the system under assessment;
need on asjakohased hinnatava süsteemi puhul ohtudena käsitatavate asjaolude kontrollimisel;
be publicly available for all actors who want to use them.
need on avalikult kättesaadavad kõigile neid kasutada soovivatele osalistele.
Where compliance with TSIs is required by Directive 2008/57/EC and the relevant TSI does not impose the risk management process established by this Regulation, the TSIs may be considered as codes of practice for controlling hazards, provided requirement (c) of point 2.3.2 is fulfilled.
Kui direktiiviga 2008/57/EÜ nõutakse vastavust KTKdele ja kui asjakohaste KTKdega ei kehtestata käesoleva määrusega kasutusele võetud riskijuhtimismenetlust, võib KTKsid käsitada ohtude kontrollimise tegevusjuhistena, tingimusel et punkti 2.3.2 alapunkti c nõuded on täidetud.
National rules notified in accordance with Article 8 of Directive 2004/49/EC and Article 17(3) of Directive 2008/57/EC may be considered as codes of practice provided the requirements of point 2.3.2 are fulfilled.
Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 ja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3 kohaselt teatatud riiklikke eeskirju võib käsitada tegevusjuhistena, kui punkti 2.3.2 nõuded on täidetud.
If one or more hazards are controlled by codes of practice fulfilling the requirements of point 2.3.2, then the risks associated with these hazards shall be considered as acceptable.
Kui punkti 2.3.2 nõuetele vastavate tegevusjuhistega kontrollitakse üht või mitut ohtu, käsitatakse kõnealuste ohtudega seotud riske vastuvõetavana.
This means that:
See tähendab järgmist:
these risks need not be analysed further;
kõnealuseid riske ei ole vaja täiendavalt analüüsida;