natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Applicants for a driving licence or for the renewal of such a licence shall have a visual acuity, with corrective lenses if necessary, of at least 0,8 in the better eye and at least 0,1 in the worse eye.
Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga.
If corrective lenses are used to attain the values of 0,8 and 0,1, the minimum acuity (0,8 and 0,1) must be achieved either by correction by means of glasses with a power not exceeding plus eight dioptres, or with the aid of contact lenses.
Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil.
Moreover, the horizontal visual field with both eyes should be at least 160 degrees, the extension should be at least 70 degrees left and right and 30 degrees up and down.
Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla.
No defects should be present within a radius of the central 30 degrees.
Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti
Driving licences shall not be issued to or renewed for applicants or drivers suffering from impaired contrast sensitivity or from diplopia.
Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.
After a substantial loss of vision in one eye, there should be an appropriate adaptation period (for example six months) during which the subject is not allowed to drive.
Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud.
After this period, driving is only allowed after a favourable opinion from vision and driving experts.’;
Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.”
point 10 is replaced by the following:
Punkt 10 asendatakse järgmisega:
‘DIABETES MELLITUS
„MELLIITDIABEET
In the following paragraphs, a severe hypoglycaemia means that the assistance of another person is needed and a recurrent hypoglycaemia is defined as a second severe hypoglycaemia during a period of 12 months.
Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana.
Driving licences may be issued to, or renewed for, applicants or drivers who have diabetes mellitus.
Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada.
When treated with medication, they should be subject to authorised medical opinion and regular medical review, appropriate to each case, but the interval should not exceed five years.
Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat.
Driving licences shall not be issued to, nor renewed for, applicants or drivers who have recurrent severe hypoglycaemia or/and impaired awareness of hypoglycaemia.
Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast.
A driver with diabetes should demonstrate an understanding of the risk of hypoglycaemia and adequate control of the condition.
Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest.
Consideration may be given to the issuing/renewal of group 2 licences to drivers with diabetes mellitus.
Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda.
When treated with medication which carries a risk of inducing hypoglycaemia (that is, with insulin, and some tablets), the following criteria should apply:
Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:
no severe hypoglycaemic events have occurred in the previous 12 months,
eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu;
the driver has full hypoglycaemic awareness,
juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik;
the driver must show adequate control of the condition by regular blood glucose monitoring, at least twice daily and at times relevant to driving,
juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel);
the driver must demonstrate an understanding of the risks of hypoglycaemia,
juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest;
there are no other debarring complications of diabetes.
puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid.
Moreover, in these cases, such licences should be issued subject to the opinion of a competent medical authority and to regular medical review, undertaken at intervals of not more than three years.
Lisaks peaks kõnealustel juhtudel juhiload välja andma pädeva meditsiiniasutuse arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel, mida tehakse vähemalt kolmeaastaste ajavahemike tagant.
A severe hypoglycaemic event during waking hours, even unrelated to driving, should be reported and should give rise to a reassessment of the licensing status.’;
Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.”
point 12 is replaced by the following:
Punkt 12 asendatakse järgmisega:
‘EPILEPSY
„EPILEPSIA
Epilepsy is defined as having had two or more epileptic seizures, less than five years apart.
Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega.
A provoked epileptic seizure is defined as a seizure which has a recognisable causative factor that is avoidable.
Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.
A person who has an initial or isolated seizure or loss of consciousness should be advised not to drive.
Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda.
A specialist report is required, stating the period of driving prohibition and the requested follow-up.
Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.
It is extremely important that the person’s specific epilepsy syndrome and seizure type are identified so that a proper evaluation of the person’s driving safety can be undertaken (including the risk of further seizures) and the appropriate therapy instituted.
Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi.
This should be done by a neurologist.
Seda peaks tegema neuroloog.
Drivers assessed under group 1 with epilepsy should be under licence review until they have been seizure-free for at least five years.
Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.
If the person has epilepsy, the criteria for an unconditional licence are not met.
Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud.
Notification should be given to the licensing authority.
Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust.
Provoked epileptic seizure: the applicant who has had a provoked epileptic seizure because of a recognisable provoking factor that is unlikely to recur at the wheel can be declared able to drive on an individual basis, subject to neurological opinion (the assessment should be, if appropriate, in accordance with other relevant sections of Annex III (e.g. in the case of alcohol or other co-morbidity).
Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)).
First or single unprovoked seizure: the applicant who has had a first unprovoked epileptic seizure can be declared able to drive after a period of six months without seizures, if there has been an appropriate medical assessment.
Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel.
National authorities may allow drivers with recognised good prognostic indicators to drive sooner.
Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.
Other loss of consciousness: the loss of consciousness should be assessed according to the risk of recurrence while driving.
Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides.
Epilepsy: drivers or applicants can be declared fit to drive after a one-year period free of further seizures.
Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud rohkem haigushooge.
Seizures exclusively in sleep: the applicant or driver who has never had any seizures other than seizures during sleep can be declared fit to drive so long as this pattern has been established for a period which must not be less than the seizure-free period required for epilepsy.
Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik.
If there is an occurrence of attacks/seizure arising while awake, a one-year period free of further event before licensing is required (see “Epilepsy”).
Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).
Seizures without influence on consciousness or the ability to act: the applicant or driver who has never had any seizures other than seizures which have been demonstrated exclusively to affect neither consciousness nor cause any functional impairment can be declared fit to drive so long as this pattern has been established for a period which must not be less than the seizure-free period required for epilepsy.
Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik.
If there is an occurrence of any other kind of attacks/seizures a one-year period free of further event before licensing is required (see “Epilepsy”).
Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).
Seizures because of a physician-directed change or reduction of anti-epileptic therapy: the patient may be advised not to drive from the commencement of the period of withdrawal and thereafter for a period of six months after cessation of treatment.
Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest.
Seizures occurring during physician-advised change or withdrawal of medication require three months off driving if the previously effective treatment is reinstated.
Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks.
After curative epilepsy surgery: see “Epilepsy”.
Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”.
The applicant should be without anti-epileptic medication for the required period of seizure freedom.
Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi.
An appropriate medical follow-up has been done.
Tehtud peab olema asjakohane järelravi.
On extensive neurological investigation, no relevant cerebral pathology was established and there is no epileptiform activity on the electroencephalogram (EEG).
Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud.
An EEG and an appropriate neurological assessment should be performed after the acute episode.
EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.
Provoked epileptic seizure: the applicant who has had a provoked epileptic seizure because of a recognisable provoking factor that is unlikely to recur at the wheel can be declared able to drive on an individual basis, subject to neurological opinion.
Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel.
A person with a structural intra-cerebral lesion who has increased risk of seizures should not be able to drive vehicles of group 2 until the epilepsy risk has fallen to at least 2 % per annum.
Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas.
The assessment should be, if appropriate, in accordance with other relevant sections of Annex III (e.g. in the case of alcohol).
Vajaduse korral peaks hindama kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul).
First or single unprovoked seizure: the applicant who has had a first unprovoked epileptic seizure can be declared able to drive once five years freedom from further seizures has been achieved without the aid of anti-epileptic drugs, if there has been an appropriate neurological assessment.
Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata.
The risk of recurrence should be 2 % per annum or less.
Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem.
Epilepsy: 10 years freedom from further seizures shall have been achieved without the aid of anti-epileptic drugs.
Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita.
This also applies in case of “juvenile epilepsy”.
Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.
Certain disorders (e.g. arterio-venous malformation or intra-cerebral haemorrhage) entail an increased risk of seizures, even if seizures have not yet occurred.
Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud.
In such a situation an assessment should be carried out by a competent medical authority; the risk of having a seizure should be 2 % per annum or less to allow licensing.’
Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.”
Commission Directive 2009/113/EC
Komisjoni direktiiv 2009/113/EÜ,
amending Directive 2006/126/EC of the European Parliament and of the Council on driving licences
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta
Having regard to Directive 2006/126/EC of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on driving licences [1], and in particular Article 8 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, [1] eriti selle artiklit 8,
Member States are allowed to impose standards that are stricter than the minimum European requirements, as laid down in Annex III point 5 to Directive 2006/126/EC.
Liikmesriikidel on lubatud kehtestada nõuded, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 2006/126/EÜ III lisa punktis 5.
Since the existence of different requirements in different Member States may affect the principle of free movement the Council specifically asked for a review of the medical standards for driver licensing in its resolution of 26 June 2000.
Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis läbi vaadata juhilubade väljaandmise tervisenõuded.
In line with this Council resolution, the Commission advised that medium- and long-term work should be undertaken in order to adapt Annex III to scientific and technical progress as laid down in Article 8 of Directive 2006/126/EC.
Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 2006/126/EÜ artiklile 8.
These working groups produced reports with a view to updating the relevant points of Annex III to Directive 2006/126/EC.
Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 2006/126/EÜ III lisa asjakohaseid punkte.
Directive 2006/126/EC should therefore be amended accordingly.
Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta.
Annex III to Directive 2006/126/EC is amended as set out in the Annex.
Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Annex III to Directive 2006/126/EC is amended as follows:
Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.
After any recently developed diplopia or after the loss of vision in one eye, there should be an appropriate adaptation period (for example, six months), during which driving is not allowed.
Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud.
Epilepsy: drivers or applicants can be declared fit to drive after a one-year period free of further seizures.
Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud uusi haigushooge.
The assessment should be, if appropriate, in accordance with other relevant sections of Annex III (e.g. in the case of alcohol).
Vajaduse korral peaks hindamine toimuma kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul).
First or single unprovoked seizure: the applicant who has had a first unprovoked epileptic seizure can be declared able to drive once five years’ freedom from further seizures has been achieved without the aid of anti-epileptic drugs, if there has been an appropriate neurological assessment.
Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata.
Directive 2009/114/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/114/EÜ,
amending Council Directive 87/372/EEC on the frequency bands to be reserved for the coordinated introduction of public pan-European cellular digital land-based mobile communications in the Community
millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses
Council Directive 87/372/EEC [3], complemented by Council Recommendation of 25 June 1987 on the coordinated introduction of public pan-European cellular digital land-based mobile communications in the Community [4] and by Council Resolution of 14 December 1990 on the final stage of the coordinated introduction of pan-European land-based public digital mobile cellular communications in the Community (GSM) [5], recognised the need to use the resources offered by modern telecommunications networks to the full, in particular mobile radio, in the interests of the economic development of the Community.
Nõukogu direktiivis 87/372/EMÜ, [3] mida täiendab nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitus (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) [4] ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimase etapi kohta ühenduses (GSM)), [5] tunnistati ühenduse majandusarengu huvides nüüdisaegsete telekommunikatsioonivõrkude (eelkõige raadioside) pakutavate võimaluste täies ulatuses ärakasutamise vajadust.
The unique opportunity offered by the move to the second generation cellular digital mobile communications system in order to establish truly pan-European mobile communications has also been recognised.
Tunnistatakse, et teise põlvkonna digitaalsele liikuvale kärgsidesüsteemile üleminek annab ainulaadse võimaluse tõeliselt üleeuroopalise mobiilside loomiseks.
The 890-915 MHz and 935-960 MHz frequency bands were reserved for a public pan-European cellular digital mobile communications service to be provided in each Member State in accordance with a common specification, known as GSM.
Sagedusalad 890–915 MHz ja 935–960 MHz olid reserveeritud üldkasutatavatele üleeuroopalistele digitaalsetele mobiilsideteenustele, mida kõikides liikmesriikides osutatakse ühise spetsifikatsiooni (tuntud kui GSM) kohaselt.
Subsequently the so-called extension band (880-890 MHz and 925-935 MHz) became available for GSM operation, and together these frequency bands are known as the 900 MHz band.
Seejärel muudeti nn laiendatud sagedusala (880–890 MHz ja 925–935 MHz) GSMile kättesaadavaks ja neid sagedusalasid tuntakse koos kui 900 MHz sagedusala.
Since 1987, new digital radio technologies capable of providing innovative pan-European electronic communications have been developed, which can coexist with GSM in the 900 MHz band in a more technologically neutral regulatory context than before.
Pärast 1987. aastat on välja töötatud uusi digitaalraadiotehnoloogia lahendusi, mille alusel saab pakkuda innovaatilisi üleeuroopalisi teenuseid ja mida saab – senisest tehnoloogianeutraalsemas õiguslikus kontekstis – kasutada sagedusalas 900 MHz koos GSMiga.
The 900 MHz band has good propagation characteristics, covering greater distances than higher frequency bands and allowing modern voice, data and multimedia services to be extended to less populated and rural areas.
Sagedusala 900 MHz head leviomadused võimaldavad katta suurema territooriumi kui kõrgema sagedusega alad, mille tulemusel saab nüüdisaegsete kõne-, andmeside- ja multimeediateenuste osutamist laiendada ka hõredamalt asustatud ja maapiirkondadesse.