natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Third of the bonnet top’ means the geometric trace of the area between the side reference lines, measured with a flexible tape following the outer contour of the bonnet top on any transverse section, divided in three equal parts;
„Kapotipealse kolmandik” – kolmeks võrdseks osaks jagatud ja kapoti külgmiste võrdlusjoonte vaheline joon, mida mõõdetakse mõõdulindiga mööda kapotipealse väliskontuuri ükskõik millises ristlõikekohas.
‘Third of the frontal protection system’ means the geometric trace between the corners of the frontal protection system, measured with a flexible tape following the outer horizontal contour of the frontal protection system, divided into three equal parts;
„Kolmandik eesmisest kaitsesüsteemist” – eesmise kaitsesüsteemi nurkade vaheline joon, mis on eesmise kaitsesüsteemi välist horisontaalset piirjoont järgides mõõdulindiga mõõdetud ja kolmeks võrdseks osaks jagatud.
‘Third of the frontal protection system leading edge’ means the geometric trace between the corners of the frontal protection system upper leading edge measured with a flexible tape following the horizontal outer contour of the frontal protection system, divided into three equal parts;
„Kolmandik eesmise kaitsesüsteemi esiservast” – eesmise kaitsesüsteemi nurkade vaheline geomeetriline joon, mis on eesmise kaitsesüsteemi välist horisontaalset piirjoont järgides mõõdulindiga mõõdetud ja kolmeks võrdseks osaks jagatud.
‘Third of the bumper’ means the geometric trace between the corners of the bumper, measured with a flexible tape following the outer contour of the bumper, divided into three equal parts;
„Kolmandik kaitserauast” – kaitseraua nurkade vaheline joon, mis on kaitseraua välispiirjooni järgides mõõdulindiga mõõdetud ja kolmeks võrdseks osaks jagatud.
‘Tibia’ means all components or parts of components (including flesh, skin covering, instrumentation and brackets, pulleys, etc. attached to the impactor for the purpose of launching it) below the level of the centre of the knee.
„Sääreosa” – kõik põlve keskkoha tasandist allpool olevad komponendid või komponentide osad (k.a vahtmaterjalist lihased, kattenahk, summuti, mõõteaparatuur ja toed, rihmad jms, mis on löökkatsekehale selle heitmiseks kinnitatud).
Note that the tibia, as defined, includes allowances for the mass etc. of the foot;
Tuleb märkida, et sääreosa sisaldab määratluse kohaselt ka jala massi jms lubatud kõrvalekallet.
‘Upper bumper reference line’ means a line which identifies the upper limit to significant points of pedestrian contact with the bumper.
„Kaitseraua ülemine võrdlusjoon” – joon, mis tähistab jalakäija ja kaitseraua kokkupuute oluliste punktide ülemist piiri.
For vehicles with an identifiable bumper structure it is defined as the geometric trace of the uppermost points of contact between a straight edge and the bumper, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined rearwards by 20° to the vertical, is traversed across the front of the vehicle, while maintaining contact with the surface of the bumper (see Figure 13).
Selgelt tuvastatava kaitserauaga sõidukite puhul määratletakse see kontrolljoonlaua ja kaitseraua kokkupuute kõige ülemiste punktide vahelise joonena, kui sõiduki vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 20° nurga all tahapoole hoitav kontrolljoonlaud tõmmatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kontakti maapinnaga ja kaitseraua pinnaga (vt joonis 13).
For vehicles with no identifiable bumper structure it is defined as the geometric trace of the uppermost points of contact between a straight edge 700 mm long and the bumper, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined rearwards by 20° to the vertical, is traversed across the front of the vehicle, while maintaining contact with the ground and with the surface of the bumper (see Figure 13).
Ilma selgelt tuvastatava kaitserauata sõidukite puhul määratletakse see 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kaitseraua kokkupuute kõige ülemiste punktide vahelise joonena, kui sõiduki vertikaalse pikitasandiga paralleelselt ja 20° nurga all tahapoole hoitav kontrolljoonlaud tõmmatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kontakti kaitseraua pinnaga (vt joonis 13).
Where necessary the straight edge shall be shortened to avoid any contact with structures above the bumper;
Vajaduse korral lühendatakse kontrolljoonlauda, vältimaks kokkupuudet kaitserauast kõrgemal olevate struktuuridega.
‘Upper frontal protection system height’ means, at any transverse position, the vertical distance between the ground and the upper frontal protection system reference line, with the vehicle positioned in its normal ride attitude;
„Eesmise kaitsesüsteemi ülemine kõrgus” – ükskõik millises ristsuunas vertikaalne kaugus maapinna ja eesmise kaitsesüsteemi ülemise võrdlusjoone vahel, kui sõiduk on tavalises sõiduasendis.
‘Upper frontal protection system reference line’ means a line which identifies the upper limit to significant points of pedestrian contact with the frontal protection system.
„Eesmise kaitsesüsteemi ülemine võrdlusjoon” – jalakäija ja eesmise kaitsesüsteemi või sõiduki kokkupuute oluliste punktide ülemine piir.
The line is the geometric trace of the upper most points of contact between a straight edge 700 mm long and the frontal protection system, when the straight edge, held parallel to the vertical longitudinal plane of the vehicle and inclined rearwards by 20°, is traversed across the front of the vehicle, while maintaining contact with the ground and with the surface of the frontal protection system (see Figure 14).
See on 700 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja eesmise kaitsesüsteemi kõige ülemiste kokkupuutepunktide vaheline joon, kui sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 20° tahapoole kaldu hoitav kontrolljoonlaud nihutatakse üle sõiduki esiosa, säilitades kokkupuute maapinnaga ja eesmise kaitsesüsteemi või sõiduki pinnaga (vt joonis 14).
Where necessary the straight edge shall be shortened to avoid any contact with structures above the frontal protection system;
Vajaduse korral lühendatakse kontrolljoonlauda, vältimaks kokkupuudet eesmisest kaitsesüsteemist kõrgemal olevate struktuuridega.
‘Vehicle type’ means a category of vehicles which, forward of the A-pillars, do not differ in any of the following aspects in so far as the changes may be considered to have a negative effect on the results of the impact tests set out in Regulation (EC) No 78/2009:
„Sõidukitüüp” – sõidukite kategooria, mis ei erine A-sambast eespool olevate osade poolest üksteisest järgmiste aspektide poolest (niivõrd kui võib oletada, et neil on negatiivne mõju määruses (EÜ) nr 78/2009 sätestatud kokkupõrkekatsete tulemustele):
the structure;
konstruktsioon;
the main dimensions;
peamised mõõtmed;
the materials of the outer surfaces of the vehicle;
sõiduki välispinna materjalid;
the component arrangement (external or internal);
osade paiknemine (sees või väljas);
the method of fixing a frontal protection system, where one is fitted.
eesmise kaitsesüsteemi kinnitusviis, kui selline süsteem paigaldatakse.
For purposes of consideration of frontal protection systems to be approved as separate technical units, any reference to vehicle may be interpreted to refer to the frame on which the system is mounted for testing and which is intended to represent the front end outer dimensions of the particular vehicle for which the system is being approved;
Eraldiseisvate seadmestikena kinnitatavate eesmiste kaitsesüsteemide käsitlemisel võib kõiki viiteid sõidukitele tõlgendada selliselt, nagu viitaksid need raamile, millele süsteem katse läbiviimiseks paigaldatakse ja mis peab tähistama selle konkreetse sõiduki välimise esiotsa mõõtmeid, mille jaoks süsteemi kinnitatakse.
‘Wrap Around Distance’ means the geometric trace described on the frontal upper surface or the frontal protection system by one end of a flexible tape, when it is held in a vertical longitudinal plane of the vehicle and traversed across the frontal upper surface or frontal protection system.
„Ümbritsev kaugus” – joon, mille kujundab esiosa ülemisel pinnal või eesmisel kaitsesüsteemil mõõdulindi üks ots, kui mõõdulinti hoitakse sõiduki vertikaalses pikitasapinnas ja nihutatakse üle esiosa ülemisel pinna või eesmise kaitsesüsteemi.
The tape is held taut throughout the operation with one end in contact with ground reference level, vertically below the front face of the bumper or frontal protection system and the other end is held in contact with the frontal upper surface or frontal protection system (see Figure 15, for example).
Mõõdulinti hoitakse kogu toimingu vältel pingul, hoides ühte otsa vertikaalselt kokkupuutes kaitseraua esiosa või eesmise kaitsesüsteemi aluse maapinna võrdlustasandiga ja teist otsa kokkupuutes esiosa ülemise pinna või eesmise kaitsesüsteemiga (vt näiteks joonis 15).
This procedure shall be followed, using appropriate measuring tape lengths, to describe wrap around distances of 900 mm (WAD900), 1000 mm (WAD1000), 1700 mm (WAD1700) and 2100 mm (WAD2100).
Seda menetlust järgitakse sobivaid mõõdulindipikkusi kasutades selleks, et kirjeldada 900 mm (WAD900), 1000 mm (WAD1000), 1700 mm (WAD1700) ja 2100 mm (WAD2100) pikkuseid ümbritsevaid kaugusi.
Determination of bonnet rear reference line
Kapoti tagumise võrdlusjoone kindlaksmääramine
Bonnet rear reference line
Kapoti tagumine võrdlusjoon
Determination of corner of bumper
Kaitseraua nurga kindlaksmääramine
Corner of bumper
Kaitseraua nurk
Vertical plane
Vertikaalne tasand
Determination of Corner of Frontal Protection System
Eesmise kaitsesüsteemi nurga kindlaksmääramine
Corner of FPS
EKS-i nurk
Determination of corner reference point; intersection of the bonnet leading edge reference line and the side reference line
Nurga võrdluspunkti kindlaksmääramine; kapoti esiserva võrdlusjoone ja kapoti külgmise võrdlusjoone ristumine
Corner reference point
Nurga võrdluspunkt
Determination of Frontal Protection System Leading Edge Reference Line
Eesmise kaitsesüsteemi esiserva võrdlusjoone kindlaksmääramine
Straight edge 1000 mm long
Kontrolljoonlaud 1 000 mm pikk
FPS leading edge reference line
EKS-i esiserva võrdlusjoon
Higher bonnet
Kapoti ülaosa
Impact and target points
Kokkupõrke- ja sihtpunktid
Target point
A: Sihtpunkt
Impact point
B: Kokkupõrkepunkt
Impact angle
Θ: Kokkupõrke nurk
Template design and markings used to join bonnet rear reference line and side reference line
Šablooni vorm ja märgistused kapoti tagumise võrdlusjoone ja kapoti külgmise võrdlusjoone ühendamiseks
Corner ‘A’
Nurk „A”
Corner ‘C’
Nurk „C”
Corner ‘B’
Nurk „B”
Corner ‘D’
Nurk „D”
Plan view of rear corner of bonnet — extending the bonnet rear reference line to meet the side reference line along the circumferential arc of template
Kapoti tagumise nurga plaan – kapoti tagumise võrdlusjoone pikendamine nii, et see puutub kokku kapoti külgmise võrdlusjoonega piki šablooni ringikujulist kaart
New/modified end of bonnet reference
Uus/muudetud kapoti lõpu võrdlusjoon
Old/discarded end of bonnet reference line
Vana/kõrvalejäetud kapoti lõpu võrdlusjoon
Windscreen
Tuuleklaas
Semi-circular template
Poolringikujuline šabloon
Side reference line
Külgmine võrdlusjoon
Determination of lower bumper reference line Straight edge
Kaitseraua alumise võrdlusjoone kindlaksmääramine
700 mm long
Kontrolljoonlaud 700 mm pikk
Lower bumper reference line
Kaitseraua alumine võrdlusjoon
Determination of Lower Frontal Protection System Reference Line
Eesmise kaitsesüsteemi alumise võrdlusjoone kindlaksmääramine
Straight edge 700 mm long
Kontrolljoonlaud 700 mm pikk
Determination of rear windscreen reference line
Tuuleklaasi võrdlusjoone kindlaksmääramine
Rear windscreen reference line
Tuuleklaasi tagumine võrdlusjoon
Determination of side reference line
Külgmise võrdlusjoone kindlaksmääramine
Determination of upper bumper reference line
Kaitseraua ülemise võrdlusjoone kindlaksmääramine
Upper bumper reference line
Kaitseraua ülemine võrdlusjoon
Determination of Upper Frontal Protection System Reference Line
Eesmise kaitsesüsteemi ülemise võrdlusjoone kindlaksmääramine
Determination of Frontal Protection System wrap around distance
Eesmise kaitsesüsteemi ümbritseva kauguse kindlaksmääramine
Frontal protection system wrap around distance
EKS-i ümbritsev kaugus
Determination of bonnet leading edge reference line
Kapoti esiserva võrdlusjoone kindlaksmääramine
Bonnet leading edge reference line
Kapoti esiserva võrdlusjoon
Angle of inclination
Kaldenurk
VEHICLE TEST SPECIFICATIONS
SÕIDUKI KATSE KIRJELDUSED
Complete vehicle
Komplektne sõiduk
For testing on complete vehicles, the vehicles shall comply with the conditions detailed in points 1.1.1, 1.1.2 and 1.1.3.
Katsete läbiviimiseks komplektsete sõidukitega peavad sõidukid vastama punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 nimetatud tingimustele.
The vehicle shall be in its normal ride attitude and shall be either securely mounted on raised supports or at rest on a flat surface with the hand brake on.
Oma tavalises sõiduasendis sõiduk on tõstetud ohutult tugedele või seisab tasapinnal, käispidur peal.
All devices designed to protect vulnerable road users shall be correctly activated before and/or be active during the appropriate test.
Kõik seadmed, mille eesmärk on kaitsta vähem kaitstud liiklejaid, peavad olema enne vastavat katset ja/või katse ajal korrektselt aktiveeritud.
It shall be the responsibility of the applicant for approval to show that the devices will act as intended in a pedestrian impact.
Kinnituse taotleja kohustus on näidata, et seadmed toimivad kokkupõrkel jalakäijaga eesmärgipäraselt.
Any vehicle component which could change shape or position, other than active devices to protect pedestrians, and which have more than one fixed shape or position shall require the vehicle to comply with the components in each fixed shape or position.
Kõikide sõiduki osade puhul, mis võivad muuta kuju või asendit ja millel on rohkem kui üks kindlaksmääratud asend või kuju, v.a jalakäijate kaitseks mõeldud aktiivsed osad, nõutakse eraldi kinnitust iga kuju või asendi puhul.
Subsystem of vehicle
Sõiduki allsüsteem
Where only a subsystem of the vehicle is supplied for tests, it shall comply with the conditions detailed in points 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3 and 2.1.4.
Kui katsete läbiviimiseks on olemas ainult sõiduki allsüsteem, peab see vastama punktides 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3 ja 2.1.4 kirjeldatud tingimustele.
All the parts of the vehicle structure, bonnet and under-bonnet components or behind windscreen components that may be involved in a frontal impact with a vulnerable road user shall be included in the test to demonstrate the performance and interactions of all the contributory vehicle components.
Kõik sõiduki struktuuri osad, kapott ja kapoti all või tuuleklaasi taga asuvad osad, mis võivad osaleda laupkokkupõrkes vähem kaitstud liiklejaga, peavad olema katsesse kaasatud, et näidata kõigi kokkupõrkes osalevate sõiduki osade toimimist ja koostoimet.
The vehicle subsystem shall be securely mounted in the vehicle normal ride attitude.
Sõiduki allsüsteem peab olema seatud ohutult tavalisse sõiduasendisse.
Lower legform to bumper test
Jalamudeli sääreosa ja kaitseraua kokkupõrke katse
This test procedure shall apply to the requirements set out in points 2.1(a) and 3.1(a) of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009.
Käesolevat katsemenetlust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punkti 2.1 alapunktis a ja punkti 3.1 alapunktis a sätestatud nõuete suhtes.
The lower legform impactor for the bumper tests shall be in ‘free flight’ at the moment of impact.
Jalamudeli sääreosa löökkatsekeha on kaitseraua kokkupõrke katsete puhul kokkupõrke hetkel vabalt liikuvas asendis.
The impactor shall be released to free flight at such a distance from the vehicle that the test results are not influenced by contact of the impactor with the propulsion system during rebound of the impactor.
Löökkatsekeha seatakse vabalt liikuvasse asendisse sellisel kaugusel sõidukist, et löökkatsekeha kokkupuude käiturisüsteemiga löökkatsekeha tagasipõrkel katse tulemusi ei mõjutaks.
The impactor may be propelled by an air, spring or hydraulic gun, or by other means that can be shown to give the same result.
Löökkatsekeha võib liikuma panna õhk-, vedru- või survepüstoliga või muude sama tulemust andvate vahenditega.
Specification of the test
Katse kirjeldus
The purpose of the test is to ensure that the requirements set out in point 2.1.(a) and point 3.1(a) of Annex I to Regulation(EC) No 78/2009 are fulfilled.
Katse eesmärk on tagada määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punkti 2.1 alapunktis a ja punkti 3.1 alapunktis a sätestatud nõuete täitmine.
This test shall apply to vehicles with a lower bumper height of less than 425 mm.
See katse viiakse läbi sõidukitega, mille kaitseraua alumine kõrgus on alla 425 mm.
For vehicles with a lower bumper height which is equal to, or greater than, 425 mm and less than 500 mm the manufacturer may choose to apply the test set out in Chapter III.
Sõidukite puhul, mille kaitseraua alumine kõrgus on 425–500 mm, võib tootja otsustada kohaldada III peatükis sätestatud katset.
For vehicles with a lower bumper height of equal to, or greater than, 500 mm Chapter III shall apply.
Sõidukite puhul, mille kaitseraua alumine kõrgus on 500 mm või üle selle, kohaldatakse III peatükis sätestatut.
A minimum of three lower legform to bumper tests shall be carried out, one each to the middle and the outer thirds of the bumper at positions judged to be the most likely to cause injury.
Läbi viiakse vähemalt kolm jalamudeli sääreosa ja kaitseraua kokkupõrke katset, üks kaitseraua kummagi äärekolmandikuga ja üks keskmise kolmandikuga sellistes asendites, kus kõige tõenäolisemalt tekib vigastusi.
The tests shall be performed to different types of structure, where they vary throughout the area to be assessed.
Katsed viiakse läbi eri tüüpi struktuuridega, mis varieeruvad kogu hinnataval alal.
The selected test points shall be a minimum of 132 mm apart, and a minimum of 66 mm inside the defined corners of the bumper.
Valitud katsepunktid asetsevad üksteisest vähemalt 132 mm kaugusel ja kaitseraua kindlaksmääratud nurkadest vähemalt 66 mm seespool.
These minimum distances are to be set with a flexible tape held tautly along the outer surface of the vehicle.
Need miinimumkaugused pannakse paika mõõdulindiga, mida hoitakse pingul piki sõiduki välispinda.
The positions tested by the laboratories shall be indicated in the test report.
Laborite katsetatud asendeid kirjeldatakse katsearuandes.
The state of the vehicle or subsystem shall comply with the requirements of Chapter I.
Sõiduki või allsüsteemi seisund vastab I peatüki nõuetele.
The test impactor or at least the foam flesh shall be stored during a period of at least four hours in a controlled storage area with a stabilised humidity of 35 percent ± 15 percent and a stabilised temperature of 20 ± 4 °C prior to impactor removal for testing.
Löökkatsekeha või vähemalt vahtmaterjali hoiustatakse vähemalt neli tundi kontrollitud ladustamiskohas, mille stabiliseeritud niiskus on 35 % ± 15 % ja stabiliseeritud temperatuur 20 ± 4 °C, enne kui löökkatsekeha katse läbiviimiseks välja võetakse.
After removal from the storage the impactor shall not be subjected to conditions other than those existing in the test area.
Pärast ladustamiskohast väljavõtmist ei hoita löökkatsekeha teistsugustes tingimustes kui need, mis on katsealal.
Each test shall be completed within two hours of when the impactor to be used is removed from the controlled storage area.
Kõik katsed viiakse lõpule kahe tunni jooksul alates hetkest, mil kasutatav löökkatsekeha võetakse kontrollitud ladustamiskohast ära.
The lower legform impactor to be used for the purposes of this test shall be the one as described in Section 1 of Part V.
Käesolevas katses kasutatakse V osa 1. jaos kirjeldatud jalamudeli sääreosa löökkatsekeha.
The impactor shall be mounted, propelled and released as set out in points 2.1 and 2.2.
Löökkatsekeha paigaldatakse, pannakse liikuma ja vabastatakse punktides 2.1 ja 2.2 kindlaksmääratud viisil.
The direction of the impact velocity vector shall be in the horizontal plane and parallel to the longitudinal vertical plane of the vehicle.
Kokkupõrke kiirusvektori suund on horisontaalne ja paralleelne sõiduki vertikaalse pikitasandiga.
The tolerance for the direction of the velocity vector in the horizontal plane and in the longitudinal plane shall be ±2° at the time of first contact.
Kiirusvektori suuna lubatud kõrvalekalle horisontaaltasandil ja pikitasandil on esimese kokkupuute ajal ±2°.
The axis of the impactor shall be perpendicular to the horizontal plane with a tolerance of ±2° in the lateral and longitudinal plane.
Löökkatsekeha telg on horisontaaltasapinnaga risti, lubatud kõrvalekaldega ±2° külgmises ja pikitasandis.
The horizontal, longitudinal and lateral planes are orthogonal to each other (see Figure 1).
Horisontaalne, külgmine ja pikitasand on omavahel risti (vt joonis 1).
The bottom of the impactor shall be 25 mm above the ground reference level at the time of first contact with the bumper (see Figure 2), with a ±10 mm tolerance.
Esimese kokkupuute ajal kaitserauaga asub löökkatsekeha põhi 25 mm maapinna võrdlustasandist kõrgemal, lubatud kõrvalekaldega a ±10 mm (vt joonis 2).
When setting the height of the propulsion system, an allowance shall be made for the influence of gravity during the period of free flight of the impactor.
Käituri kõrguse seadmisel jäetakse ruumi lubatud kõrvalekaldeks gravitatsiooni mõju tõttu löökkatsekeha lennul vabalt liikuvas asendis.
At the time of first contact the impactor shall have the intended orientation about its vertical axis, for the correct operation of its knee joint, with a tolerance of ± 5° (see Figure 1).
Esimese kokkupuute ajal on löökkatsekehal põlveliigese õigeks juhtimiseks oma vertikaaltelje ümber suunatud orientatsioon lubatud kõrvalekaldega ± 5° (vt joonis 1).
At the time of first contact the centre line of the impactor shall be within a ±10 mm tolerance to the selected impact location.
Esimese kokkupuute ajal asub löökkatsekeha keskjoon valitud kokkupõrke kohas lubatud kõrvalekaldega ±10 mm.
During contact between the impactor and the vehicle, the impactor shall not contact the ground or any object which is not part of the vehicle.
Löökkatsekeha ja sõiduki vahelise kokkupuute ajal ei puutu löökkatsekeha kokku maapinna ega ühegi objektiga, mis pole sõiduki osa.
The impact velocity of the impactor when striking the bumper shall be 11,1 ± 0,2 m/s.
Löökkatsekeha kiirus kokkupõrkel kaitserauaga on 11,1 ±0,2 m/s.
The effect of gravity shall be taken into account when the impact velocity is obtained from measurements taken before the time of first contact.
Kui kokkupõrkekiirus saadakse enne esimese kokkupuute aega tehtud mõõtmistest, võetakse arvesse gravitatsiooni mõju.
Tolerances of angles for the lower legform impactor at the time of first impact
Jalamudeli sääreosa löökkatsekeha lubatud kõrvalekaldenurgad esimese kokkupõrke ajal.
Longitudinal plane
Pikitasand
Horizontal plane
Horisontaaltasand
Lower legform to bumper tests for complete vehicle in normal ride attitude (left) and for complete vehicle or sub-system mounted on supports (right)
Jalamudeli sääreosa ja kaitseraua kokkupõrke katsed tavalises sõiduasendis komplektse sõiduki (vasakul) või tugedele paigaldatud allsüsteemide (paremal) jaoks.
Impactor in free flight
Löökkatsekeha vabalt liikuvas asendis
25 mm (at impact)
25 mm kokkupõrke ajal
Support
Toestus
Upper legform to bumper test
Jalamudeli reieosa ja kaitseraua kokkupõrke katse
This test procedure shall apply to the requirements set out in points 2.1(b) and 3.1(b) of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009.
Käesolevat katsemenetlust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punkti 2.1 alapunktis b ja punkti 3.1 alapunktis b sätestatud nõuete suhtes.
The upper legform impactor for the bumper test shall be mounted to the propulsion system, by a torque limiting joint, to prevent large off centre loads damaging the guidance system.
Kaitseraua katseks sobitatakse jalamudeli reieosa momentühendusega käiturisüsteemile, vältimaks juhtimissüsteemi vigastamist suurte mittetsentreeritud koormuste poolt.