natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the reassessment of compliance of Georgia carried out by the Commission pursuant to Article 21(1) of Directive 2008/106/EC,
võttes arvesse Gruusia vastavuse uuesti hindamist, mille komisjon on teinud vastavalt direktiivi 2008/106/EÜ artikli 21 lõikele 1,
Georgia is recognised at the level of the European Union under the procedure established by Article 18(3)(c) of Directive 2001/25/EC of the European Parliament and of the Council of 4 April 2001 on the minimum level of training of seafarers [3], as recognitions of Georgian certificates by Italy and Greece are published in the Official Journal of the European Union [4] and therefore remain valid in accordance with Article 19(5) of Directive 2008/106/EC, in spite of the fact that Directive 2001/25/EC has been repealed.
Gruusiat on tunnustatud Euroopa Liidu tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) [3] artikli 18 lõike 3 punktiga c, kuna Itaalia ja Kreeka poolt Gruusia kutsetunnistustele antud tunnustus on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas [4] ning seepärast kehtib selline tunnustus vastavalt direktiivi 2008/106/EÜ artikli 19 lõikele 5, olenemata sellest, et direktiiv 2001/25/EÜ on tunnistatud kehtetuks.
The Commission assessed the maritime education, training and certification systems in Georgia, in line with Article 21(1) of Directive 2008/106/EC, to verify whether this country continues to comply with the requirements of the STCW Convention and whether appropriate measures have been taken to prevent fraud involving certificates.
Komisjon hindas vastavalt direktiivi 2008/106/EÜ artikli 21 lõikele 1 Gruusia merendusalast väljaõpet ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida STCW konventsiooni nõuete täitmist asjaomases riigis ja seda, kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed.
This assessment, which was based on the results of a fact-finding inspection performed by experts of the European Maritime Safety Agency in September 2006, revealed several deficiencies.
Kõnealune hindamine, mis põhines 2006. aasta septembris Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ekspertide teostatud teabehankimise kontrollkäigu tulemustel, osutas mitmetele puudustele.
The Commission provided the Member States with a report on the results of the assessment of compliance.
Komisjon esitas liikmesriikidele vastavuskontrolli tulemuste kohta aruande.
Subsequently, the Commission requested the Georgian authorities, by letters of 27 February 2009 and 23 March 2010, to provide evidence demonstrating whether the deficiencies detected during the assessment were adequately addressed.
Seejärel nõudis komisjon 27. veebruari 2009. aasta ja 23. märtsi 2010. aasta kirjaga Gruusia ametiasutustelt tõendeid selle kohta, et hindamise käigus tuvastatud puudusi on piisavalt kõrvaldatud.
Where deficiencies had been identified during the assessment of compliance with the STCW Convention, the Georgian authorities provided to the Commission on its request, by letters of 1 May 2009, 12 January 2010, 17 February 2010 and 14 April 2010, some information concerning the implementation of corrective action as regards these issues.
Selliste juhtude kohta, mille puhul STCW konventsiooni nõuete täitmise hindamise käigus tuvastati puudused, esitasid Gruusia ametiasutused komisjoni nõudmisel 1. mai 2009. aasta, 12. jaanuari 2010. aasta, 17. veebruari 2010. aasta ja 14. aprilli 2010. aasta kirjaga kõnealuste küsimuste lahendamiseks võetud parandusmeetmeid käsitleva teabe.
The evaluation of the replies of the Georgian authorities, which was conducted by the Commission, confirmed that the information provided address only a very minor part of these deficiencies, while it revealed that the majority of the deficiencies that were identified during the assessment of compliance remain unresolved.
Komisjoni teostatud hindamine Gruusia ametiasutuste vastuste kohta kinnitas, et esitatud teabes käsitleti üksnes väga väikest osa puudustest, ning sellest ilmnes, et enamik vastavushindamise käigus tuvastatud puudustest oli jäänud kõrvaldamata.
These deficiencies concern several sections of the STCW Convention and especially missing national provisions to implement some requirements of the STCW Convention, such as in particular the implementation of a quality standards system and the use of simulators, the functioning of the quality standards system both in the administration and some maritime education and training institutions, the monitoring of these institutions by the administration, as well as numerous certification requirements relating to both the deck and engine departments.
Kõnealused puudused on seotud STCW konventsiooni mitmete sätetega, eelkõige STCW konventsiooni nõuete täitmist käsitlevate siseriiklike sätete puudumisega, eriti selliste sätete puudumisega, mis käsitlevad kvaliteedinõuete süsteemi rakendamist ja valmendite kasutamist, haldusasutuste ning teatavate mereharidus- ja -õppeasutuste kvaliteedinõuete süsteemi toimimist, nende asutuste kontrollimist haldusasutuse poolt ning arvukaid laeva teki- ja mehaanikaosakonna sertifitseerimise nõudeid.
These non-conformities affect various core provisions of the STCW Convention and risk affecting the overall level of competence of seafarers holding certificates issued by Georgia.
Kõnealuste mittevastavuste tõttu on täitmata STCW konventsiooni mõned põhisätted ning on oht, et Gruusias välja antud kutsetunnistusega meremeeste üldpädevus halveneb.
The outcome of the assessment of compliance and the evaluation of the information provided by the Georgian authorities demonstrate that Georgia does not comply fully with the relevant requirements of the STCW Convention and therefore its recognition by the European Union should be withdrawn.
Vastavuskontrolli tulemustest ja Gruusia ametiasutuste esitatud teabe hindamisest ilmnes, et Gruusia ei vasta täielikult STCW konventsiooni asjakohastele nõuetele, mistõttu peaks Euroopa Liit kõnealuse riigi tunnustuse tühistama.
The recognition of Georgia that was granted according to Article 18(3)(c) of Directive 2001/25/EC is withdrawn as regards education, training and certification of seafarers, for the purpose of recognition of certificates of competency issued by this country.
Direktiivi 2001/25/EÜ artikli 18 lõike 3 punkti c kohaselt Gruusiale antud tunnustus seoses meremeeste väljaõpet ning diplomeerimist käsitlevate kõnealuse riigi väljaantud kutsetunnistuste tunnustamisega tühistatakse.
OJ C 268, 7.11.2003, p. 7, and OJ C 85, 7.4.2005, p. 8.
ELT C 268, 7.11.2003, lk 7 ja ELT C 85, 7.4.2005, lk 8.
on the signing, on behalf of the European Union, of the Agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas
Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
On 27 November 2008 the Council authorised the Commission to open negotiations with Georgia on an agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas (hereinafter referred to as the ‘Agreement’).
novembril 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Gruusiaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle.
The negotiations were successfully concluded and the Agreement was initialled on 25 November 2009.
Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ja leping parafeeriti 25. novembril 2009.
This Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which the United Kingdom does not take part, in accordance with Council Decision 2000/365/EC of 29 May 2000 concerning the request of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to take part in some of the provisions of the Schengen acquis [1]; the United Kingdom is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) [1]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
This Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which Ireland does not take part, in accordance with Council Decision 2002/192/EC of 28 February 2002 concerning Ireland’s request to take part in some of the provisions of the Schengen acquis [2]; Ireland is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) [2]. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol on the position of Denmark, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark is not taking part in the adoption of this Decision and is not bound by it or subject to its application.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
The Agreement should be signed subject to its conclusion,
Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,
The signing of the Agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas (hereinafter referred to as the ‘Agreement’) is hereby approved on behalf of the Union, subject to the conclusion of the said Agreement [3].
Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule (edaspidi „leping”) allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse [3].
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to sign the Agreement on behalf of the Union subject to its conclusion.
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.
The texts of the Agreement, the Protocol and the Declarations will be published together with the decision on the conclusion of the Agreement.
Lepingu, protokolli ja deklaratsioonide tekstid avaldatakse koos otsusega lepingu sõlmimise kohta.
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 148(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,
Having regard to the opinion of the Employment Committee [4],
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust [4]
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) stipulates in Article 145 that Member States and the Union shall work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce as well as labour markets that are responsive to economic change and with a view to achieving the objectives defined in Article 3 of the Treaty on European Union (TEU).
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid ja liit püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegia, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge, pidades sealjuures silmas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 määratud eesmärkide saavutamist.
Member States, having regard to national practices related to the responsibilities of management and labour, shall regard promoting employment as a matter of common concern and shall coordinate their action in this respect within the Council, in accordance with the provisions of Article 148 of the TFEU.
Võttes arvesse riikide tööturu osapoolte kohustustega seotud siseriiklikke tavasid, käsitlevad liikmesriigid tööhõive edendamist üldist huvi pakkuva probleemina ja kooskõlastavad nõukogus oma sellealased meetmed vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 148.
The TEU stipulates in Article 3(3) that the Union shall aim at full employment and shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States’ social policies.
ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liidu eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning et liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse lepinguga ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks.
Article 8 of the TFEU stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women.
ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.
Article 9 thereof provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education and training.
Sama lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid.
The TFEU provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
ELi toimimise lepingus on sätestatud, et nõukogu võtab liikmesriikide poliitika suunamiseks vastu tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut, keskkonnaalaseid väljakutseid ja elanikkonna vananemist silmas pidades vaja suurendada oma tööhõivet, tootlikkust ja konkurentsivõimet, edendades samal ajal sotsiaalset ühtekuuluvust.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth and more and better jobs.
Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia aitas kujuneda konsensusel ELi majandus- ja tööhõivepoliitika üldise suuna kohta.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council Decision 2005/600/EC [5] and revised in Council Decision 2008/618/EC [6].
Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu otsusega 2005/600/EÜ [5] ja vaatas läbi otsusega 2008/618/EÜ [6] nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised.
The 24 guidelines laid the foundations for the National Reform Programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour market reform priorities for the Union as a whole.
24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete liidus tervikuna.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt selgeid prioriteete ja et nende vahelised seosed oleksid võinud olla tugevamad.
This limited their impact on national policymaking.
See piiras suuniste mõju liikmesriikide poliitika kujundamisele.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne SKP ja halvenes rängalt riigi rahandus.
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil, ning euro on pakkunud makromajanduslikule stabiilsusele vajalikku tuge.
The crisis therefore showed that when the coordination of Union policies is strengthened and rendered effective, it can deliver significant results.
Kriis on seega näidanud, et kui liidu poliitika koordineerimist tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta, võib see anda märkimisväärseid tulemusi.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economic and employment performance.
Kriis tõi selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majanduse olukord ja tööhõive olukord on üksteisest tugevalt sõltuvad.
The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, known as ‘the Europe 2020 Strategy’, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks liidul kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability, the promotion of more and better jobs and the sustainability of public finance, improve competitiveness and productivity, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest peaksid liikmesriigid ellu viima ambitsioonikad reformid, et tagada makromajanduslik stabiilsus, rohkemate ja paremate töökohtade loomise edendamine ning riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet ja tootlikkust, vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada tööturu toimimist.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
Fiskaalstiimulid tuleks kaotada, koordineerides seda stabiilsuse ja kasvu pakti raames.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid ja Euroopa Liit rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile.
Reforms should aim at improving the quality of education and ensuring access for all, as well as strengthening research, business performance and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele, teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele ning õigusliku raamistiku edasisele täiustamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu liidus.
Reforms should encourage entrepreneurship, the development of small and medium-sized enterprises (SMEs) and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality and sustainable jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Samuti peaksid reformid õhutama ettevõtlikkusele, toetama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut, aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed ja püsivad töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamisele.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavaid võimalusi.
The policies of the Union and of Member States, including their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Liidu ja liikmesriikide poliitika eesmärgiks peaks olema jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, muu hulgas oma reformikavade abil.
Sustainable growth means building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Jätkusuutlik majanduskasv tähendab energia- ja ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gas emissions and use resources efficiently, which will also help to prevent environmental degradation and biodiversity loss.
Liikmesriigid ja liit peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks, mis samuti aitab hoida ära keskkonna olukorra halvenemist ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist.
They should also improve the business environment, stimulate the creation of green jobs and help enterprises to modernise their industrial base.
Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima keskkonnasõbralike töökohtade loomist ja aitama ettevõtetel moderniseerida oma tööstusbaasi.
The policies of the Union and Member States’ reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Lisaks sellele peaks liidu ja liikmesriikide reformikavade poliitika eesmärgiks olema kaasav majanduskasv.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change and consequently to actively participate in society and the economy.
Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout their lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion through removing barriers to labour market participation, especially for women, older workers, young people, people with disabilities and legal migrants.
Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions and foster employment-enhancing growth, based on decent work.
Samuti peaksid nad tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni, ning toetama tööhõivet suurendavat kasvu, mille aluseks on inimväärse töö põhimõte.