natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘The values referred to in point 2 of the first paragraph shall be expressed in the currency of the Member State providing the information and shall relate to the periods for submission of the recapitulative statements specific to each taxable person which are established in accordance with Article 263 of Directive 2006/112/EC.’;
„Esimese lõigu punktis 2 osutatud väärtused väljendatakse teavet andva liikmesriigi vääringus, igale maksukohustuslasele vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 263 kindlaks määratud koondaruannete esitamise perioodi kohta.”
In Article 24, the second paragraph shall be replaced by the following:
Artikli 24 teine lõik asendatakse järgmisega:
Article 25(1) and (2) shall be replaced by the following:
Artikli 25 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
Where the competent authority of a Member State is obliged to grant access to information under Articles 23 and 24, it shall do so as soon as possible and, at the latest, within one month of the end of the period to which the information relates.
Kui liikmesriigi pädev asutus on vastavalt artiklitele 23 ja 24 kohustatud tagama juurdepääsu teabele, teeb ta seda niipea kui võimalik ja hiljemalt üks kuu pärast selle perioodi lõppu, mida nimetatud teave käsitleb.
By way of derogation from paragraph 1, where information is added to a database in the circumstances provided for in Article 22, access to such additional information shall be granted as quickly as possible and no later than one month after the end of the period in which it was collected.’.
Erandina lõikest 1, kui andmebaasi lisatakse teavet artiklis 22 sätestatud asjaoludel, võimaldatakse juurdepääs sellisele lisateabele võimalikult kiiresti ja hiljemalt teabe saamise perioodile järgneva kalendrikuu jooksul.”
This Regulation shall enter into force on 1 January 2010.
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2010.
Commission Regulation (EC) No 38/2009
Komisjoni määrus (EÜ) nr 38/2009,
This Regulation shall enter into force on 20 January 2009.
Käesolev määrus jõustub 20. jaanuaril 2009.
Commission Regulation (EC) No 39/2009
Komisjoni määrus (EÜ) nr 39/2009,
on the issue of licences for the import of preserved mushrooms in 2009
konserveeritud seente impordilitsentside väljaandmise kohta 2009. aastal
The quantities for which licence applications have been lodged by traditional importers and/or by new importers between 2 and 8 January 2009 pursuant to Article 8 of Commission Regulation (EC) No 1979/2006 of 22 December 2006 opening and providing for the administration of tariff quotas for preserved mushrooms imported from third countries [3] exceed the quantities available for products originating in China and other third countries.
Kogused, mille kohta on senised ja/või uued importijad 2.–8. jaanuarini 2009 komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1979/2006, (millega avatakse kolmandatest riikidest imporditavate konserveeritud seente tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) [3] artikli 8 alusel esitanud litsentsitaotlused, ületavad Hiinast ja muudest riikidest pärinevatele toodetele ette nähtud koguseid.
It is therefore necessary to establish the extent to which the licence applications sent to the Commission no later than 15 January 2009 can be met,
Seetõttu on vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib komisjonile hiljemalt 15. jaanuariks 2009 saadetud litsentsitaotlusi rahuldada,
Applications for import licences lodged pursuant to Article 8 of Regulation (EC) No 1979/2006 between 2 and 8 January 2009 and sent to the Commission no later than 15 January 2009 shall be met at a percentage rate of the quantities applied for as set out in the Annex hereto.
Määruse (EÜ) nr 1979/2006 artikli 8 alusel 2.–8. jaanuarini 2009 esitatud ja hiljemalt 15. jaanuariks 2009 komisjonile saadetud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.
Commission Regulation (EC) No 40/2009
Komisjoni määrus (EÜ) nr 40/2009,
This Regulation shall enter into force on 21 January 2009.
Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2009.
Commission Regulation (EC) No 41/2009
Komisjoni määrus (EÜ) nr 41/2009,
concerning the composition and labelling of foodstuffs suitable for people intolerant to gluten
gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta
Having regard to Council Directive 89/398/EEC of 3 May 1989 on the approximation of the laws of the Member States relating to foodstuffs intended for particular nutritional uses [1], and in particular Article 2(3) and Article 4a thereof,
võttes arvesse nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja artiklit 4a,
Directive 89/398/EEC concerns foodstuffs intended for particular nutritional uses which owing to their special composition or manufacturing process are intended to satisfy the particular nutritional requirements of specific categories of the population.
Direktiivis 89/398/EMÜ käsitletakse eritoitu, mis tänu oma erilisele koostisele või tootmisprotsessile on ette nähtud teatavate elanikerühmade eriliste toitumisvajaduste rahuldamiseks.
People with coeliac disease are such a specific group of the population suffering from a permanent intolerance to gluten.
Üheks selliseks elanikerühmaks on tsöliaakiat põdevad inimesed, kellel on püsiv gluteenitalumatus.
The food industry has developed a range of products presented as ‘gluten-free’ or similar equivalent terms.
Toidutööstus on loonud tootevaliku, mille esitlemiseks kasutatakse väljendit „gluteenivaba” või mõnda muud samaväärset väljendit.
Differences between national provisions concerning the conditions for the use of such product descriptions may impede the free movement of the concerned products and may fail to ensure the same high level of protection for consumers.
Selliste tootekirjelduste kasutamise tingimuste erinevused liikmesriikide õigusaktides võivad takistada asjaomaste toodete vaba liikumist ning põhjustada olukorra, kus ei saa tagada tarbijate kaitse ühtviisi kõrget taset.
For the sake of clarity and in order to avoid confusing consumers with different types of product descriptions at national level, the conditions for the use of the terms related to the absence of gluten should be laid down at Community level.
Selguse huvides ning liikmesriikides erinevate tootekirjelduste kasutamisega tarbijates segaduse tekitamise vältimiseks tuleks gluteeni puudumisega seotud väljendite kasutamise tingimused sätestada ühenduse tasandil.
Wheat (i.e. all Triticum species, such as durum wheat, spelt, and kamut), rye and barley, have been identified as grains that are scientifically reported to contain gluten.
Nisu (st kõik Triticum’i liigid nagu kõva nisu, spelta nisu ja kamut), rukis ja oder on teraviljad, mille gluteenisisaldus on teaduslikult tõestatud.
The gluten present in those grains can cause adverse health effects to persons intolerant to gluten and therefore should be avoided by them.
Nendes teraviljades sisalduv gluteen võib kahjustada gluteenitalumatusega inimeste tervist ning seetõttu peaksid nad neid teravilju vältima.
The removal of gluten from gluten-containing grains presents considerable technical difficulties and economic constraints and therefore the manufacture of totally gluten-free food is difficult.
Gluteeni eemaldamine gluteeni sisaldavast teraviljast on tehniliselt väga raske ja majanduslikult piiratud, mistõttu on täiesti gluteenivaba toidu tootmine keeruline.
Consequently, many foodstuffs for this particular nutritional use on the market may contain low residual amounts of gluten.
Sellest tulenevalt võib turul olev selline eritoit sisaldada vähesel määral gluteenijääke.
Most but not all people with intolerance to gluten can include oats in their diet without adverse effect on their health.
Enamik gluteenitalumatusega inimestest (kuid mitte kõik) võib oma toiduvalikusse kaasata kaera, ilma et see kahjustaks nende tervist.
This is an issue of ongoing study and investigation by the scientific community.
Selles valdkonnas käib pidev teadustöö ja uurimine.
However, a major concern is the contamination of oats with wheat, rye or barley that can occur during grain harvesting, transport, storage and processing.
Suur probleem on see, et kaera hulka võib sattuda nisu, rukist või otra vilja koristamise, transpordi, ladustamise või töötlemise ajal.
Therefore, the risk of gluten contamination in products containing oats should be taken into consideration with regard to labelling of those products.
Seetõttu tuleks kaera sisaldavate toodete märgistamisel võtta arvesse võimalikku gluteenisisaldust.
Different people with intolerance to gluten may tolerate variable small amounts of gluten within a restricted range.
Erinevad gluteenitalumatusega inimesed võivad teatavates piirides taluda erinevaid väikseid gluteenikoguseid.
In order to enable individuals to find on the market a variety of foodstuffs appropriate for their needs and for their level of sensitivity, a choice of products should be possible with different low levels of gluten within such a restricted range.
Et võimaldada inimestel leida turult erinevat toitu, mis vastaks nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele, peaks olema võimalik nendes piirides valida erineva madala gluteenisisaldusega tooteid.
It is important, however, that the different products should be properly labelled in order to ensure the correct use of those products by people intolerant to gluten with the support of information campaigns fostered in the Member States.
On siiski oluline, et erinevad tooted oleksid korralikult märgistatud, et gluteenitalumatusega inimesed saaksid neid õigesti kasutada; selle juures on neile abiks liikmesriikides korraldatavad teavituskampaaniad.
Foodstuffs for particular nutritional uses which have been specially formulated, processed or prepared to meet the dietary needs of people intolerant to gluten and marketed as such should be labelled either as ‘very low gluten’ or ‘gluten-free’ in accordance with the provisions laid down in this Regulation.
Spetsiaalselt gluteenitalumatusega inimeste toitumisvajadusi arvestades koostatud, töödeldud või valmistatud eritoit, mida sellisena ka turustatakse, peaks olema märgistatud kas väljendiga „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba” vastavalt käeoleva määruse sätetele.
These provisions can be achieved by the use of foodstuffs which have been specially processed to reduce the gluten content of one or more gluten containing ingredients and/or foodstuffs where the gluten containing ingredients have been substituted by other ingredients naturally free of gluten.
Nende sätete tingimustele vastamiseks võib kasutada toitu, mida on spetsiaalselt töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust, ja/või toitu, milles gluteeni sisaldavad koostisosad on asendatud muude, looduslikult gluteenivabade koostisosadega.
Article 2(3) of Directive 89/398/EEC provides for the possibility for foodstuffs for normal consumption which are suitable for a particular nutritional use to indicate such suitability.
Direktiivi 89/398/EMÜ artikli 2 lõikes 3 on sätestatud võimalus eritoiduks sobiva tavatoidu puhul sellisele sobivusele viidata.
Therefore, it should be possible for a normal food which is suitable as part of a gluten-free diet because it does not contain ingredients derived from gluten containing grains or oats to bear terms indicating the absence of gluten.
Seetõttu peaks olema võimalik kasutada gluteeni puudumisele viitavaid väljendeid sellise tavatoidu puhul, mis sobib gluteenivabasse toiduvalikusse, sest see ei sisalda gluteeni sisaldavast teraviljast või kaerast saadud koostisosi.
Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs [2], requires that such a statement does not mislead the consumer by suggesting that the food possesses special characteristics when in fact all similar foodstuffs possess such characteristics.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [2] on nõutud, et märgistus ei tohi tarbijat eksitada, omistades toidule eriomadusi, kui sellised omadused on tegelikult kõigil sarnastel toitudel.
Commission Directive 2006/141/EC of 22 December 2006 on infant formulae and follow-on formulae and amending Directive 1999/21/EC [3], prohibits the use of ingredients containing gluten in the manufacture of such foodstuffs.
Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ) [3] on keelatud kasutada nimetatud toidu tootmisel gluteeni sisaldavaid koostisosi.
Therefore, the use of the terms ‘very low gluten’ or ‘gluten-free’ on the labelling of such products should be prohibited given that pursuant to the present Regulation, this labelling is used for indicating respectively a content of gluten not exceeding 100 mg/kg and 20 mg/kg.
Seetõttu peaks olema keelatud kasutada kõnealuste toodete märgistamisel väljendeid „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, sest käesoleva määruse kohaselt kasutatakse neid väljendeid sellise gluteenisisalduse tähistamiseks, mis ei ületa vastavalt 100 mg/kg või 20 mg/kg.
Commission Directive 2006/125/EC of 5 December 2006 on processed cereal-based foods and baby foods for infants and young children [4] requires the indication of the presence or the absence of gluten when the product is intended for infants below six months of age.
Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) [4] on sätestatud nõue märkida teave gluteeni sisalduse või selle puudumise kohta alla kuue kuu vanusele imikule ettenähtud toidu puhul.
The absence of gluten in those products should be indicated in accordance with the requirements laid down in this Regulation.
Gluteeni puudumisele sellistes toodetes tuleks viidata käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt.
The Codex Standard for Foods for Special Dietary Use for Persons Intolerant to Gluten was adopted by the 31st session of the Codex Alimentarius Commission in July 2008 [5], with a view to enabling those persons to find on the market a variety of food suitable to their needs and to their level of sensitivity to gluten.
aasta juulis võttis Codex Alimentarius’e komisjon oma 31. istungil vastu Codexi gluteenitalumatusega inimeste eritoidu standardi, [5] mille eesmärk on aidata neil inimestel leida turult nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele vastavat toitu.
That standard should be taken appropriately into consideration for the purposes of this Regulation.
Seda standardit tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta.
In order to allow the economic operators to adapt their production process, the date of application of the present Regulation should allow the necessary transitional period.
Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev peaks võimaldama ettevõtjatele tootmisprotsessi kohandamiseks vajaliku üleminekuaja.
However products which at the date of entry into force of this Regulation already comply with it can be marketed in the Community as from the date of entry into force of the present Regulation.
Tooteid, mis käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba vastavad selle sätetele, võib siiski ühenduses turustada alates määruse jõustumise kuupäevast.
This Regulation shall apply to foodstuffs other than the infant formulae and follow-on formulae covered by Directive 2006/141/EC.
Käesolevat määrust kohaldatakse toidu, välja arvatud direktiiviga 2006/141/EÜ reguleeritavate imiku piimasegude ja jätkupiimasegude suhtes.
‘foodstuffs for people intolerant to gluten’ means foodstuffs for particular nutritional uses which are specially produced, prepared and/or processed to meet the special dietary needs of people intolerant to gluten;
„gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit” – eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades;
‘gluten’ means a protein fraction from wheat, rye, barley, oats or their crossbred varieties and derivatives thereof, to which some persons are intolerant and which is insoluble in water and 0,5 M sodium chloride solution;
„gluteen” – nisus, rukkis, odras, kaeras või nende ristandites ja derivaatides sisalduv valgufraktsioon, mida osa inimestest ei talu, ning mis on vees ja 0,5 M naatriumkloriidi lahuses lahustumatu;
‘wheat’ means any Triticum species.
„nisu” – kõik Triticum’i liigid.
Composition and labelling of foodstuffs for people intolerant to gluten
Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidu koostis ja märgistamine
Foodstuffs for people intolerant to gluten, consisting of or containing one or more ingredients made from wheat, rye, barley, oats or their crossbred varieties which have been especially processed to reduce gluten, shall not contain a level of gluten exceeding 100 mg/kg in the food as sold to the final consumer.
Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit, mis koosneb ühest või enamast nisust, rukkist, odrast, kaerast või nende ristanditest valmistatud koostisosast, mida on spetsiaalselt töödeldud gluteenisisalduse vähendamiseks, või mis sisaldab nimetatud koostisosi, ei tohi sisaldada gluteeni rohkem kui 100 mg/kg lõpptarbijale müüdavas toidus.
The labelling, advertising and presentation of the products referred to in paragraph 1 shall bear the term ‘very low gluten’.
Lõikes 1 nimetatud toodete märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutatakse väljendit „väga madala gluteenisisaldusega”.
They may bear the term ‘gluten-free’ if the gluten content does not exceed 20 mg/kg in the food as sold to the final consumer.
Väljendit „gluteenivaba” võib nende toodete puhul kasutada juhul, kui gluteenisisaldus lõpptarbijale müüdavas toidus ei ületa 20 mg/kg.
Oats contained in foodstuffs for people intolerant to gluten must have been specially produced, prepared and/or processed in a way to avoid contamination by wheat, rye, barley, or their crossbred varieties and the gluten content of such oats must not exceed 20 mg/kg.
Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidus sisalduv kaer peab olema spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud nii, et oleks välditud kokkupuude nisu, rukki, odra või nende ristanditega, ning sellise kaera gluteenisisaldus ei tohi ületada 20 mg/kg.
Foodstuffs for people intolerant to gluten, consisting of or containing one or more ingredients which substitute wheat, rye, barley, oats or their crossbred varieties shall not contain a level of gluten exceeding 20 mg/kg in the food as sold to the final consumer.
Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidu, mis koosneb ühest või enamast nisu, rukist, otra, kaera või nende ristandeid asendavast koostisosast või mis sisaldab neid koostisosi, gluteenisisaldus ei tohi lõpptarbijale müüdavas toidus ületada 20 mg/kg.
The labelling, presentation and advertising of those products shall bear the term ‘gluten-free’.
Nimetatud toodete märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutatakse väljendit „gluteenivaba”.
Where foodstuffs for people intolerant to gluten contain both ingredients which substitute wheat, rye, barley, oats or their crossbred varieties and ingredients made from wheat, rye, barley, oats or their crossbred varieties which have been especially processed to reduce gluten, paragraphs 1, 2, and 3 shall apply and paragraph 4 shall not apply.
Kui gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit sisaldab nii koostisosi, mis asendavad nisu, rukist, otra, kaera või nende ristandeid, kui ka koostisosi, mis on valmistatud nisust, rukkist, odrast, kaerast või nende ristanditest, mida on gluteenisisalduse vähendamiseks spetsiaalselt töödeldud, kohaldatakse lõikeid 1, 2 ja 3 ning ei kohaldata lõiget 4.
The terms ‘very low gluten’ or ‘gluten-free’ referred to in paragraphs 2 and 4 shall appear in proximity to the name under which the food is sold.
Lõigetes 2 ja 4 nimetatud väljendid „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba” esitatakse toidu nimetuse läheduses.
Composition and labelling of other foodstuffs suitable for people intolerant to gluten
Gluteenitalumatusega inimestele sobiva muu toidu koostis ja märgistamine
Without prejudice to Article 2(1)(a)(iii) of Directive 2000/13/EC, the labelling, advertising and presentation of the following foodstuffs may bear the term ‘gluten-free’ provided that the gluten content does not exceed 20 mg/kg in the food as sold to the final consumer:
Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaldamist, võib järgmise toidu märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutada väljendit „gluteenivaba”, kui gluteenisisaldus lõpptarbijale müüdavas toidus ei ületa 20 mg/kg:
foodstuffs for normal consumption;
tavatoit;
foodstuffs for particular nutritional uses which are specially formulated, processed or prepared to meet special dietary needs other than those of people intolerant to gluten but which are nevertheless suitable, by virtue of their composition, to meet the special dietary needs of people intolerant to gluten.
eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud muude kui gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades, kuid mis on oma koostiselt siiski sobiv gluteenitalumatusega inimeste eridieeti.
The labelling, advertising and presentation of foodstuffs referred to in paragraph 1 shall not bear the term ‘very low gluten’.
Lõikes 1 nimetatud toidu märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel ei tohi kasutada väljendit „väga madala gluteenisisaldusega”.
It shall apply as from 1 January 2012.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.
However, foodstuffs which at the date of entry into force of the present Regulation already comply with the provisions of the Regulation may be placed on the market in the Community.
Toitu, mis käesoleva määruse jõustumise päeval vastab selle sätetele, võib ühenduse turule viia.
Commission Regulation (EC) No 42/2009
Komisjoni määrus (EÜ) nr 42/2009,
amending Regulation (EC) No 555/2008 laying down detailed rules for implementing Council Regulation (EC) No 479/2008 on the common organisation of the market in wine as regards support programmes, trade with third countries, production potential and on controls in the wine sector
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega
Having regard to Council Regulation (EC) No 479/2008 of 29 April 2008 on the common organisation of the market in wine, amending Regulations (EC) No 1493/1999, (EC) No 1782/2003, (EC) No 1290/2005, (EC) No 3/2008 and repealing Regulations (EEC) No 2392/86 and (EC) No 1493/1999 [1], and in particular Articles 22, 84 and 107 thereof,
võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 3/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2392/86 ja (EÜ) nr 1493/1999, [1] eelkõige selle artikleid 22, 84 ja 107,
For the optimal use of funds potentially available to increase competitiveness in the wine sector, it is appropriate to allow, as much as possible, for Member States to make use of possibilities both under the wine support programmes, notably under the restructuring and conversion measure according to Article 11 of Regulation (EC) No 479/2008 and investments according to Article 15 of the same Regulation, and the rural development funds.
Veinisektori konkurentsivõime suurendamiseks potentsiaalselt olemasolevate vahendite optimaalse kasutamise eesmärgil on asjakohane lubada liikmesriikidel nii palju kui võimalik kasutada võimalusi, mida pakuvad nii veinisektori toetusprogrammid, eelkõige määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 kohane ümberkorraldus- ja muutmismeede ja kõnealuse määruse artikli 15 kohased investeeringud, kui ka maaelu arengu fondid.