natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence, it was considered that establishing normal values for certain periods of the IP to take account of the variation in raw material prices was justified in this case.
Leiti, et kõnealusel juhul oli õigustatud toormaterjalide hinnakõikumiste arvessevõtmine teatavatel uurimisperioodi kuuluvatel ajavahemikul.
The investigation showed that the Taiwanese producer mentioned in recital 15 sold higher volumes of the product concerned to the Union market in the first half of the IP when raw material prices were lower.
Uurimise käigus selgus, et põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootja müüs vaatlusalust toodet liidu turule suuremas koguses uurimisperioodi esimeses pooles, kui toormaterjalide hind oli madalam.
This finding should also be seen in the light of the contents of recital 16.
Selle asjaolu hindamisel tuleb arvestada põhjenduses 16 esitatut.
In the absence of any comments concerning the export price, recital 88 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 88.
The normal value and export price were established as explained above.
Normaalväärtus ja ekspordihind määrati kindlaks vastavalt eespool kirjeldatule.
The normal value thus established for the said producer and its export price were compared at periods which were as close as possible to take account of differences affecting price comparability.
Sel viisil kõnealusele tootjale kehtestatud normaalväärtust ja tema ekspordihinda võrreldi võimalikult lähedaste ajavahemike lõikes, et võtta arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
This is in line with Article 2(10) of the basic Regulation.
See on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.
No other comments concerning the comparison of the normal value and the export price of the Taiwanese exporting producers were received.
Taiwani eksportivate toojate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi.
Hence, the contents of recital 89 of the provisional Regulation can be confirmed.
Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 89 tehtud järelduse.
It is recalled that it was concluded in recital 92 of the provisional Regulation that the countrywide dumping margin for Taiwan was de minimis.
Siinkohal tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 92 tehti järeldus, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal oli minimaalne.
The definitive dumping margin established for the Taiwanese producer mentioned in recital 15 is now below the de minimis threshold.
Põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootjale kehtestatud lõplik dumpingumarginaal jääb praegu miinimumtasemest allapoole.
It is therefore confirmed that the countrywide definitive dumping margin for Taiwan is de minimis.
Seega võib kinnitada, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal on minimaalne.
It is recalled that 11 exporting producers in the PRC made themselves known.
Tuletatakse meelde, et endast andsid teada Hiina 11 eksportivat tootjat.
These companies represented 100 % of total exports of the product concerned to the Union market during the IP.
Nende äriühingute toodang moodustas uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote koguekspordist liitu.
A sample of three exporting producers or groups of related companies was selected based on the highest export volume for the purpose of establishing dumping for the PRC.
Et määrata Hiina puhul kindlaks dumping, valiti välja kolm eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht liitu oli suurim.
The three sampled exporting producers requested MET, but only one was found to merit it.
Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid vaid üks leiti olevat selleks sobiv.
Following disclosure of the findings concerning MET, the two exporting producers to which MET was not granted submitted comments which are summarised below.
Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist esitasid need kaks eksportivat tootjat, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, allpool kokkuvõetud märkused.
The first exporting producer made comments concerning a restrictive clause in its business activities, problems encountered with its accounting and the payment of certain assets such as land use rights.
Esimese eksportiva tootja märkused käsitlesid tema äritegevust piiravat klauslit, raamatupidamisprobleeme ja teatavaid varamakse, nt maakasutusõiguse maksu.
This exporter admitted the existence of a restrictive clause in its Articles of Association (AoA).
Kõnealune eksportija tunnistas, et tema äriühingu põhikirjas sisaldub piirav klausel.
It claimed, but did not demonstrate, that such a clause had ceased to produce legal effects on its activity.
Ta väitis, aga ei tõendanud, et see klausel ei piira enam tema tegevust.
Similarly, regarding the accounting problems, the company admitted the existence of discrepancies between the accounting records and the audited financial statements, but it claimed that these discrepancies were minor and explained during the investigation.
Samamoodi väitis äriühing seoses raamatupidamisprobleemidega, et raamatupidamiskirjete ja auditeeritud finantsaruannete vahel esinevad tõepoolest väikesed erinevused, aga et ta oli nende põhjusi uurimise ajal selgitanud.
It should be clarified that the problems encountered in the accounting of that company which led to the rejection of MET were not minor but substantial, in particular concerning the booking of certain assets and discrepancies found between certain ledgers and documents provided during the on-the-spot visit.
Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse äriühingu raamatupidamises avastatud probleemid, mis viisid turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseni, ei olnud väikesed, vaid märkimisväärsed, eeskätt mis puudutab teatavate varade kirjendamist ning teatavates arvestusraamatutes ja kontrollkäigu ajal esitatud dokumentides tuvastatud erinevusi.
The second exporting producer made comments in particular on the findings regarding the capital contribution, a restrictive clause in its business activities, and the acquisition of land use rights.
Teine eksportiv tootja esitas märkusi, mis käsitlesid eelkõige kapitali sissemakseid, tema äritegevust piiravat klauslit ning maakasutusõiguste omandamist.
Regarding the capital contribution, the exporter reiterated the same arguments as those made at the provisional stage, namely that the capital had been duly contributed.
Kapitali sissemaksete osas kordas eksportija samu argumente mis uurimise esialgses etapis, nimelt et kapitali sissemaksed olid tehtud nõuetekohaselt.
It argued that technical know-how is a special category of knowledge which does not require being patented or registered, and therefore, the capital contribution, although in kind, was correctly made.
Ta väitis, et tehniline oskusteave on eriline teadmiste liik, mida ei tule patenteerida ega registreerida, ja seetõttu tehti kapitali (küll mitterahaline) sissemakse igati nõuetekohaselt.
With regard to the latter issues, it reiterated that the restrictive clause is not mandatory for the company and that the investment requirements linked to the acquisition of the land are not distortions but are related to the authorities’ land development policy.
Mis puudutab ülejäänud probleeme, siis rõhutas eksportija, et piirav klausel ei ole äriühingule kohustuslik ja et maakasutusõiguste omandamisega seotud investeerimisnõuded ei kujuta endast moonutusi, vaid tulenevad ametlikust maa-arenduspoliitikast.
However, these arguments were already raised and rejected at the provisional stage.
Need väited lükati aga tagasi juba uurimise esialgses etapis, kui need esmakordselt esitati.
Even if the investment requirements are related to the authorities’ land development policy, they are not considered to be compatible with the MET.
Isegi kui investeerimisnõuded on tõepoolest seotud ametliku maa-arenduspoliitikaga, ei sobi need kokku turumajandusliku kohtlemisega.
No new evidence that could change the provisional conclusions reflected in the MET assessment in recitals 50 and 51 of the provisional Regulation was provided.
Eksportija ei esitanud mingeid uusi tõendeid, mis oleksid muutnud turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud esialgseid järeldusi ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51.
On the basis of the above, the provisional findings made in recitals 46 to 52 of the provisional Regulation are confirmed.
Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46–52 kirjeldatud esialgsed järeldused.
As mentioned in recital 28 of the provisional Regulation, two exporting producers which were not included in the sample requested that an individual margin of dumping be established pursuant to Article 17(3) of the basic Regulation.
Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 28, nõudsid kaks valimist väljajäetud eksportivat tootjat, et neile kehtestataks individuaalne dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3.
However, the requests for individual examination could be examined only after the imposition of the provisional measures.
Individuaalse uurimise taotluse saab läbi vaadata aga alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist.
These companies replied to the MET claim form within the given deadlines.
Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul.
After the imposition of the provisional measures, the Commission sought and verified the information provided in the claim forms and all other information deemed necessary at the premises of the companies in question:
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kogus ja kontrollis komisjon taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes:
Oriental Industries Co. Ltd,
Oriental Industries Co., Ltd;
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co. Ltd.
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
Briefly, and for ease of reference only, the MET criteria are set out in a summarised form below:
Turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
business decisions and costs are made in response to market conditions, and without significant State interference; costs of major inputs substantially reflect market values;
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
firms have one clear set of basic accounting records which are independently audited in line with International Accounting Standards (IAS) and are applied for all purposes;
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida sõltumatult auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
Both companies had a restrictive clause concerning the repartition of sales between export and domestic markets in their registration documents.
Mõlema äriühingu registreerimisdokumentides sisaldub piirav klausel, mis käsitleb müügi jaotumist ekspordi- ja omamaise turu vahel.
For one exporter, a number of inconsistencies and shortcomings in the accounting system of the applicant have been found, leading to the conclusion that the accounts were not clear, not prepared nor audited in accordance with international accounting standards.
Ühe eksportija raamatupidamissüsteemis tuvastati rida ebakõlasid ja puudujääke, mille põhjal tehti järeldus, et tema raamatupidamisdokumendid ei ole selged ja et nende koostamisel ja auditeerimisel ei ole kinni peetud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest.
Finally, certain distortions carried over from the non-market economy system were found in particular with regard to the purchase of the company’s land use rights.
Avastati ka teatavad mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutused, eeskätt seoses äriühingu maakasutusõiguste ostuga.
On this basis, it was concluded that none of the two companies demonstrated that they fulfilled all the criteria of Article 2(7)(c) of the basic Regulation and could not be granted MET.
Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et kumbki kahest äriühingust ei tõendanud algmääruse kõikide artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja seega ei saanud neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
Pursuant to Article 2(7)(a) of the basic Regulation, a countrywide duty, if any, is established for countries falling under that Article, except in those cases where companies are able to demonstrate that they meet all the criteria set out in Article 9(5) of the basic Regulation to be granted IT.
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.
The two exporting producers which requested individual examination did not meet the MET criteria but claimed IT in the event that they would not be granted MET.
Kaks eksportivat tootjat, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.
Briefly, and for ease of reference only, the IT criteria are set out below:
Individuaalse kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
in the case of wholly or partly foreign owned firms or joint ventures, exporters are free to repatriate capital and profits;
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
State officials appearing on the board of directors or holding key management positions shall either be in minority or it must be demonstrated that the company is nonetheless sufficiently independent from State interference;
Juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;
State interference is not such as to permit circumvention of measures if individual exporters are given different rates of duty.
riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse.
On the basis of information available, it was established that these two exporting producers in the PRC, not included in the sample, which required individual examination, met all the above requirements to be granted IT as set forth in Article 9(5) of the basic Regulation.
Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks valimisse mittekuuluvat eksportivat Hiina tootjat, kes taotlesid individuaalset uurimist, vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.
As mentioned in recitals 57 to 62 of the provisional Regulation, it was considered that the USA was not an appropriate analogue country for the purpose of establishing normal value for the PRC.
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 57–62, leiti, et USA ei ole Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv võrdlusriik.
Instead Taiwan was chosen as the appropriate analogue country to establish normal value for the PRC in accordance with Article 2(7) of the basic Regulation.
Selle asemel otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel võrdlusriigina sobivam Taiwan.
Following the imposition of provisional measures, some parties suggested instead the use of Korea as an analogue country.
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mõned isikud võrdlusriigina välja Korea.
They claimed that Korea was more appropriate than Taiwan because Korean exporting producers also use the recent one-step production technology, they have a high volume of comparability in end-products with the PRC, the Korean domestic market is large and comparable to that of the PRC and no company in Korea was found to be dumping.
Nende väitel sobiks Korea võrdlusriigiks paremini kui Taiwan, sest Korea eksportivad tootjad kasutavad samuti kaasaegset üheastmelist tehnoloogiat, Korea puhul on lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem, Korea siseturg on suur ja Hiinaga võrreldav ning ühegi Korea äriühingu puhul ei tuvastatud dumpingut.
Regarding the selection of an analogue country, the following criteria were examined: the comparability of the production volume of end-products in the non-market economy country and in the potential analogue country, the representativeness of domestic sales (transactions) to unrelated customers as compared to exports of the product concerned originating in the non-market economy country, the level of competition in the domestic market of the analogue country, the comparability of access to raw material and energy, the readiness of exporters in the potential analogue country to cooperate in the investigation.
Võrdlusriigi valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus mitteturumajandusriigis ja potentsiaalses võrdlusriigis, sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi (tehingute) tüüpilisus võrreldes mitteturumajandusriigist pärit vaatlusaluse toote ekspordiga, konkurentsi tase võrdlusriigi siseturul, tooraine ja energia kättesaadavuse võrreldavus, potentsiaalse võrdlusriigi eksportijate valmidus uurimises koostööd teha.
A further analysis carried out after the imposition of the provisional measures was made on the basis of all the information available to analyse the relevant criteria.
Ajutiste meetmete kehtestamise järel teostati kogu kättesaadava teabe põhjal täiendav analüüs, et uurida asjakohaseid kriteeriume.
This analysis showed that there are indeed similarities between Korea and Taiwan in terms of some criteria.
See analüüs näitas, et Korea ja Taiwani vahel on teatavate kriteeriumide osas tõepoolest sarnasusi.
However, it appeared that on balance, Taiwan was the most suitable analogue country.
Sellegipoolest leiti Taiwan olevat võrdlusriigina sobivam.
The analysis showed that Korea and Taiwan have a high level of comparability in the volume of end-products manufactured with the producers in the PRC and a large volume of products sold domestically in both countries could be compared to exports made from the PRC.
Analüüsist ilmnes, et nii Korea kui ka Taiwani puhul on lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus Hiina tootjatega hea ja et mõlema riigi siseturul müüakse toodet suurtes kogustes, mida saab võrrelda Hiinast lähtuva ekspordiga.
This criterion showed a slightly higher level of volume comparability for Korea as its production volume is larger than Taiwan.
Selle kriteeriumi alusel on Korea võrreldavus veidi parem, kuna tootmismahud on Taiwanist kõrgemad.
However, the importance of this criterion should not be overestimated over other criteria such as the representativeness of domestic sales transactions as compared to exports, the access to raw material and the level of competition in the analogue country.
Kuid seda kriteeriumi ei tohiks tähtsustada rohkem kui teisi kriteeriume, nagu omamaiste müügitehingute tüüpilisus võrreldes ekspordiga, tooraine kättesaadavus ning konkurentsi tase võrdlusriigis.
It was found that both Korea and Taiwan had a high number of representative domestic sales for which normal value would not be constructed, as compared to exports from the PRC.
Leiti, et arvukate Korea ja Taiwani tüüpiliste omamaiste müügitehingute puhul ei olnud võimalik arvutada normaalväärtust võrrelduna Hiinast pärit ekspordiga.
However, the transactions made by the Taiwanese exporters were found to be overall more representative than those of the Korean exporters.
Sellegipoolest leiti, et Taiwani eksportijate tehingud olid tüüpilisemad kui Korea eksportijate omad.
The normal value for a higher volume and for more types of the product concerned would have had to be constructed had Korea been chosen as analogue country.
Korea võrdlusriigiks valimise korral oleks tulnud arvutada normaalväärtus vaatlusaluse toote suurema müügimahu ja rohkemate tooteliikide alusel.
Regarding the level of competition, one party alleged that one Taiwanese exporting producer held a dominant position in its domestic market and that this should also preclude using Taiwan as an analogue country.
Konkurentsi taseme osas märkis üks isik, et ühel Taiwani eksportival tootjal on Taiwani siseturul turgu valitsev seisund, mistõttu Taiwanit ei tohiks kasutada võrdlusriigina.
It was found that there are four domestic producers in Korea and that imports of HTY complement the domestic market.
Leiti, et Koreas on neli omamaist tootjat ja et eriti tugeva polüesterlõnga import täiendab omamaist toodangut.
As regards Taiwan, there are two producers and the domestic market is also served by outside sources.
Taiwanis on kaks tootjat ja sealset siseturgu toetavad samuti välised allikad.
Nevertheless, the investigation showed that, despite lower costs in Korea, the level of domestic prices was not lower than in Taiwan.
Siiski näitas uurimine, et hoolimata Korea madalamatest kuludest ei olnud sealne omamaine hinnatase Taiwanist madalam.
The profits realised on the Korean market was 18 % on average with Korean HTY producers achieving profits above 20 % on turnover for the product concerned.
Korea turul teenitud keskmine kasum oli 18 %, kusjuures Korea eriti tugeva polüesterlõnga tootjad teenisid vaatlusaluse toote käibelt 20 % kasumit.
This is much higher than Taiwan, where profits ranged between 5 % and 9 %.
Need näitajad on hulga kõrgemad kui Taiwanis, kus kasum kõikus 5 % ja 9 % vahel.
It is therefore considered that there is a high level of competition in Taiwan and that profits are not excessive.
Seetõttu jõuti seisukohale, et Taiwanis on konkurentsi tase kõrgem ja kasum ei ole üleliia suur.
Concerning access to raw materials, Korea is by far one of the largest producers and exporters of PTA worldwide after Thailand.
Mis puudutab tooraine kättesaadavust, siis Korea on konkurentsitult üks maailma suuremaid puhta tereftaalhappe tootjaid ja eksportijaid Tai järel.
This competitive advantage of the Korean producers may explain, to a certain extent, why the raw material price in Korea was on average lower than in Taiwan and in the PRC.
See Korea tootjate konkurentsieelis seletab osaliselt, miks olid Koreas toorainehinnad keskmiselt madalamad kui Taiwanis ja Hiinas.
The investigation showed that most of the verified Korean companies sourced their raw material from related companies or could produce it themselves.
Uurimise käigus leiti, et enamik kontrollitud Korea ettevõtetest hankisid toorainet seotud äriühingutest või tootsid seda ise.
By contrast, in Taiwan none of the companies investigated produced its raw material and mainly sourced it from related and unrelated parties, as is the case in the PRC.
Seevastu Taiwanis ei tootnud ükski uuritud äriühingutest toorainet ise ja nad hankisid seda peamiselt teistest (seotud) äriühingutest, nagu võib näha Hiinas.
The information available and the fact that the Taiwanese exporting producers have related producers of HTY in the PRC suggest that the same sources of supply of raw material are used within the groups in order to realize economies of scale and obtain better prices.
Kättesaadavad andmed ja tõsiasi, et Taiwani eksportivatel tootjatel on Hiinas eriti tugeva polüesterlõnga seotud tootjaid, näitavad, et tootjate rühmitused kasutavad samu tooraine tarnijaid, et teenida mastaabisäästu ja saada paremaid hindu.
Hence it was considered that the conditions of access to raw material in the PRC are very similar to those in Taiwan.
Sellest lähtuvalt järeldati, et Hiinas on tooraine kättesaadavuse tingimused väga sarnased Taiwani omadega.
On that basis, it is considered that the choice of Taiwan was not unreasonable and more appropriate in this case.
Eelneva alusel tehakse järeldus, et Taiwani valimine on antud juhul põhjendatud ja sobivam.
Taiwan is therefore confirmed as the analogue country.
Seega valitakse võrdlusriigiks Taiwan.
Sampled exporting producer granted MET
Valimisse kaasatud eksportiv tootja, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist