natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Romania also underlines that the ‘intangible’ regional handicap resulting from a shortage of local skills is not one of the criteria for selecting the EU disadvantaged regions — criteria include GDP per capita levels, unemployment rates, population density, etc. Moreover, in the past the Commission had approved training aid based, inter alia on the argument that it would play a role in overcoming the competitive disadvantage resulting from the weak qualification of the local workforce (Webasto [22], Vauxhall Motors [23]).
Rumeenia rõhutab ka, et puudulikest kohalikest oskustest tulenev tajutav piirkondlik mahajäämus ei kuulu ELi vähemsoodsamate piirkondade valimise kriteeriumide hulka – nendeks kriteeriumideks on SKP inimese kohta, töötuse määr, rahvastiku tihedus jne. Peale selle on komisjon minevikus koolitusabi heaks kiitnud muu hulgas selle põhjal, et see aitaks üle saada kohalike töötajate madalast kvalifikatsioonist tingitud ebasoodsast konkurentsiolukorrast (Webasto, [22] Vauxhall Motors) [23].
Furthermore, a line of reasoning according to which projects which received regional investment aid should not receive training aid would implicitly penalise the Union’s disadvantaged regions, by precluding them from the possibility to support training projects.
Pealegi oleks mõtteviis, mille kohaselt ei tohi investeeringuteks ettenähtud regionaalabi saanud projektid saada koolitusabi, ebaõiglane Euroopa Liidu ebasoodsamate piirkondade suhtes, võttes neilt võimaluse toetada koolitusprojekte.
Ford submitted comments on 18 December 2008, supporting the facts and arguments presented by Romania, and adding further arguments concerning the incentive effect of the proposed aid.
Ford esitas 18. detsembril 2008 märkused, mis toetasid Rumeenia esitatud fakte ja väiteid ning sisaldasid lisaks väiteid kavandatud abi ergutava mõju kohta.
Significant own contribution
Märkimisväärne omaosalus
Ford emphasises that a considerable part of this comprehensive training programme is financed from own resources – up to EUR 128,5 million of the estimated total cost of EUR 185,5 million for the entire project.
Ford rõhutab, et olulist osa kõnealusest ulatuslikust koolitusprogrammist rahastatakse omavahenditest – kuni 128,5 miljonit eurot projekti 185,5 miljonit euro suurusest hinnangulisest kogumaksumusest.
Moreover, training that is either legally required and/or necessary for the operation of the plant has not been declared eligible for aid, and will be entirely financed by the company.
Peale selle ei ole koolitust, mis on õigusega nõutav ja/või tehase käitamiseks vajalik, tunnistatud abikõlblikuks ja seda rahastab täies ulatuses äriühing.
The company-specific part of the training, estimated to cost approximately EUR 29,7 million, has indeed already started to be offered to the existing workforce in 2009.
Koolituse äriühinguspetsiifilist osa, mille hinnanguline maksumus on ligikaudu 29,7 miljonit eurot, hakati olemasolevatele töötajatele tõepoolest pakkuma juba 2009. aastal.
Reduced distorting effects of aid
Abi vähene moonutav mõju
In relation to the potential distorting effects of the aid, Ford underlines that the programme involves for the most part general training, where the employees are the main beneficiaries, and from which the company will benefit only indirectly.
Seoses abi võimaliku moonutava mõjuga rõhutab Ford, et programm koosneb valdavalt üldkoolitusest, millest saavad kasu peamiselt töötajad ja millest äriühing saab vaid kaudset kasu.
Consequently, the distorting effects of the training aid should be only secondary and indirect.
Järelikult saab koolitusabil olla üksnes sekundaarne ja kaudne moonutav mõju.
Ford considers that, consequently, considerations related to the impact of aid from the perspective of ‘the structure of relevant markets’ and ‘the sector and industry characteristics’ are not pertinent in relation to general training, as the projected output and technical capacities as such will not be modified.
Ford leiab, et seetõttu ei ole üldkoolitusega seoses asjakohane kaaluda abi mõju asjaomaste turgude struktuurile ning sektori ja tööstusharu näitajatele, kuna prognoositav toodang ja tehniline võimsus ei muutu.
By contrast, specific training may directly improve the productivity of the company and thus affect its position on the market.
Erikoolitus võib seevastu äriühingu tootlikkust otseselt tõsta ja seega mõjutada tema turupositsiooni.
However, specific training represents only a minor part of the proposed additional training.
Erikoolitus moodustab kavandatud täiendavast koolitusest siiski vaid väikse osa.
Necessity of training
Koolituse vajalikkus
On the issue of whether parts of the training notified as eligible for aid might not have to be given at any rate in order to ensure compliance with internal company safety standards, Ford underlines that this line of reasoning would lead to normative distortions of the ‘race-to-the-bottom’ kind: if only companies with low internal safety standards may benefit from training aid, companies would eventually be discouraged from raising their own internal safety standards.
Seoses küsimusega, kas osa abikõlblikuna teatatud koolitusest oleks pakutud igal juhul, et tagada äriühingusiseste ohutusnõuete järgimine, rõhutab Ford, et selline mõtteviis tooks kaasa normide madaldamise: kui koolitusabi võivad saada üksnes leebemate ohutusnõuetega äriühingud, hoiaks see lõppkokkuvõttes äriühinguid ohutusnõudeid karmistamast.
Accordingly, Ford wonders whether proposed training aid that should in any case be granted to the beneficiary should not be determined by reference to internal company standards, but to objective criteria applicable to all companies in a given sector.
Sellest tulenevalt tõstatab Ford küsimuse, kas kavandatavat koolitusabi, mida tuleks abisaajale igal juhul anda, ei tuleks kindlaks määrata mitte äriühingusiseste normide, vaid kõigi asjaomase sektori äriühingute suhtes kohaldatavate objektiivsete kriteeriumide põhjal.
Moreover, with this investment project Ford will become by 2012 Romania’s largest industrial employer.
Pealegi saab Fordist selle investeerimisprojektiga 2012. aastaks Rumeenia tööstussektori suurim tööandja.
Investments of this kind have a ‘lighthouse’ function in the economy, and the Romanian government supports Ford’s plans to make the Craiova plant a benchmark for other employers and new investors.
Sellised investeeringud on majanduses teenäitajaks ja Rumeenia valitsus toetab Fordi kava seada Craiova tehas teistele tööandjatele ja uutele investoritele eeskujuks.
Ford also underlines that, in more general terms, the additional training declared eligible for aid is not necessary for the operation of the plant, given the ‘lean manufacturing’ system nowadays applicable within the Ford group.
Ford rõhutab ka, et abikõlblikuks tunnistatud täiendav koolitus ei ole üldiselt tehase käitamiseks vajalik, kuna Fordi kontsernis kohaldatakse praegu timmitud tootmise süsteemi.
Car manufactures have moved over time from ‘mass manufacturing’ towards ‘lean manufacturing’, an evolution that entails mainly a behavioural change, in the sense of increasing empowerment at all levels of the internal organisation.
Autotootjad on läinud aja jooksul masstootmiselt üle timmitud tootmisele ja see areng tähendab peamiselt käitumise muutust, sest organisatsiooni kõigi tasandite volitusi on laiendatud.
The non-eligible part of the training programme would be sufficient in order to induce this behavioural change.
Selle käitumismuutuse saavutamiseks piisaks koolitusprogrammi abikõlbmatust osast.
Intangible regional handicap
Tajutav piirkondlik mahajäämus
Ford supports the arguments put forward by Romania against the idea of a possible overlap between regional investment aid and training aid in relation to intangible regional handicaps in the form of lower skills, and also considers that the level of skills and education in a region should be taken into account when assessing if a proposed training aid measure has positive externalities.
Ford toetab vastuargumente, mille Rumeenia esitas investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ja koolitusabi võimaliku kattumise kohta seoses puudulikest oskustest tuleneva tajutava piirkondliku mahajäämusega, ning leiab samuti, et kavandatud koolitusabimeetme positiivsete välismõjude olemasolu hindamisel tuleks arvesse võtta piirkonnas valitsevat oskuste ja hariduse taset.
The counterfactual
Võrdlus
Ford presents a comparison between the training programme that it has offered at its plant in Saint Petersburg and the one proposed to be carried out at the Craiova plant.
Ford esitab oma Peterburi tehases pakutud koolitusprogrammi ja Craiova tehases rakendada kavandatud koolitusprogrammi võrdluse.
The purpose of the comparison is to demonstrate that it is possible to run a Ford plant efficiently with a less ambitious training programme than the one proposed for the Craiova plant, and as a consequence, that aid for the additional training offered at the Craiova plant has an incentive effect.
Võrdluse eesmärk on näidata, et Fordi tehast saab tõhusalt käitada Craiova tehases rakendada kavandatud koolitusprogrammist vähem ambitsioonikama koolitusprogrammi abil ja et Craiova tehases pakutava täiendava koolituse jaoks antav abi on seega ergutava mõjuga.
Ford considers that a comparison between the two training projects is pertinent, for the following reasons:
Ford leiab, et kahe koolitusprojekti võrdlus on asjakohane järgmistel põhjustel:
Production: In Saint Petersburg Ford took over a plant that previously produced large engines for shipbuilding and for the defence industry, while the Craiova plant was previously producing cars.
tootmine: Peterburis võttis Ford üle tehase, mis tootis enne suuri mootoreid laevaehituse ja kaitsetööstuse jaoks, samal ajal kui Craiova tehas tootis varem autosid.
At the Saint Petersburg plant Ford produces only vehicles (as of 2002, variations of the Ford Focus II model, and as of 2009, the Ford Mondeo model), whereas in Craiova it will produce both vehicles and engines.
Peterburi tehases toodab Ford üksnes sõidukeid (alates 2002. aastast mudeli Ford Focus II variante ja 2009. aastast mudelit Ford Mondeo), samal ajal kui Craiovas hakkab ta tootma nii sõidukeid kui ka mootoreid.
The Saint Petersburg plant does not have a press shop, unlike the Craiova plant, which does have one.
Peterburi tehases ei ole stantsimistsehhi, kuid Craiova tehases on.
Notwithstanding these differences, Ford considers that outset conditions at the Craiova and the Saint Petersburg plants are comparable, because both plants were acquired to introduce new car production lines.
Vaatamata neile erinevustele leiab Ford, et Craiova ja Peterburi tehase algtingimused on võrreldavad, sest mõlemad tehased omandati uute autotootmisliinide kasutuselevõtmiseks.
Both plants use the same ‘Ford Production System’ (‘FPS’), and production stages are comparable, including in terms of the level of skills required of the workforce.
Mõlemas tehases kasutatakse sama Fordi tootmissüsteemi ja tootmisetapid on võrreldavad, sealhulgas töötajatelt nõutavate oskuste taseme poolest;
Workforce: In Saint Petersburg Ford did not take over the existing workforce.
töötajad: Peterburis ei võtnud Ford üle olemasolevaid töötajaid.
The newly recruited workforce was on average younger, higher qualified and less experienced than the existing workforce at the Craiova plant.
Uued töötajad olid keskmiselt nooremad, kõrgema kvalifikatsiooniga ja väiksemate kogemustega kui olemasolevad Craiova tehase töötajad.
Notwithstanding these differences, Ford considers that the two workforces were comparable at the outset.
Vaatamata neile erinevustele leiab Ford, et kahe tehase töötajad olid alguses võrreldavad.
Both workforces were accustomed to working conditions in non-market economies, an initial condition that was reflected, for example, in a different safety culture by comparison to their Western counterparts, and little management and functional experience in a multi-national company (irrespective of education levels).
Mõlemad olid harjunud mitteturumajandusliku süsteemi töötingimustega ja see algtingimus kajastus näiteks lääneriikide tehastest erinevas ohutuskultuuris ning vähestes juhtimis- ja töökogemustes (olenemata haridustasemest) hargmaises ettevõttes.
The structure of the training programme offered at the Saint Petersburg plant was similar to the one proposed for the Craiova plant.
Peterburi tehases pakutud koolitusprogrammi struktuur sarnanes Craiova tehases rakendada kavandatud koolitusprogrammi omaga.
However, at the Saint Petersburg plant Ford provided only the minimum necessary of training, and staff in leadership positions received more training than blue collar employees.
Kuid Peterburi tehases pakkus Ford üksnes minimaalselt vajalikku koolitust ning juhtivatel kohtadel töötajad said töölistest rohkem koolitust.
Production was launched in 2002 with only the minimum levels of training necessary in order to reach Ford quality and safety requirements.
aastal alustati tootmist, pakkudes koolitust, mille puhul piirduti Fordi kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmiseks minimaalselt vajalikuga.
Ford simulated the Saint Petersburg training programme if applied for the 9000 employees of the Craiova plant.
Ford imiteeris Peterburi koolitusprogrammi kohaldamist Craiova tehase 9000 töötaja suhtes.
The conclusion was that a Saint Petersburg-type of training programme would amount overall to only about 26 % of the training that is proposed to be offered at the Craiova plant.
Ta jõudis järeldusele, et Peterburi tehases rakendatud koolitusprogrammi tüüpi koolitusprogramm moodustaks vaid umbes 26 % Craiova tehases pakkuda kavandatud koolitusest.
More specifically, such programme would offer only 57 % of the Safety, 2 % of the Core Skills, 30 % of the Business Skills, and 47 % of the Industrial Skills training proposed for the Craiova plant.
Täpsemalt pakuks see programm üksnes 57 % ohutusalasest, 2 % põhioskustealasest, 30 % ärioskustealasest ja 47 % tööstusalaste oskuste valdkonna koolitusest, mida on plaanis Craiova tehases pakkuda.
The measure notified by Romania in favour of Ford Craiova meets the cumulative conditions for qualifying as State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Rumeenia teatatud meede, mida ta soovib rakendada Ford Craiova suhtes, vastab kumulatiivsetele tingimustele, mille täitmise korral on tegemist riigiabiga ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.
The measure consists of a direct grant financed by the Romanian State from public resources.
Meede seisneb otsetoetuses, mida rahastatakse Rumeenia riigi ressurssidest.
The measure is also selective, as it involves ad hoc individual financial support to a single beneficiary, Ford Craiova.
Lisaks on meede valikuline, sest see hõlmab sihtotstarbelist rahalist üksiktoetust ainsale abisaajale Ford Craiovale.
The beneficiary will derive an advantage from the measure, which relieves it of part of the costs of the proposed training programme.
Meede soodustab abisaajat, kuna see vabastab ta osast kavandatud koolitusprogrammi kuludest.
The measure distorts competition by favouring the beneficiary company with respect to competitors not receiving aid for similar purposes.
Meede moonutab konkurentsi, andes abisaavale äriühingule eelise nende konkurentide ees, kes samal otstarbel abi ei saa.
Finally, trade between the Member States is affected, as the beneficiary and its competitors sell their products primarily on EU, but also on EEA and worldwide markets.
Lisaks kahjustatakse ka liikmesriikidevahelist kaubandust, sest abisaaja ja tema konkurendid müüvad oma tooteid peamiselt ELi, kuid ka EMP ja maailmaturul.
Romania asks for approval of the aid under the rules applicable at the time of the notification (April 2008).
Rumeenia taotleb abi heakskiitmist abist teatamise ajal (2008. aasta aprill) kehtinud eeskirjade alusel.
More specifically, Romania maintains that: (i) the compatibility of the proposed aid with the Treaty should be assessed under the criteria stemming from Regulation (EC) No 68/2001 [25], which was in place at the time of the notification; (ii) the Commission should not apply retroactively the General Block Exemption Regulation (GBER) (which was published on 9 August 2008 and entered into force twenty days later) [26]; and on a more general level, that (iii) the overly strict application of the incentive effect criterion starting with decisions such as Ford Genk [27] and GM Antwerp [28] is not consistent with the Commission’s overall approach towards training aid.
Rumeenia väidab eelkõige, et: i) kavandatud abi kokkusobivust ELTLiga tuleks hinnata abist teatamise ajal kehtinud määruses (EÜ) nr 68/2001 [25] sätestatud kriteeriumide alusel; ii) komisjon ei tohiks kohaldada tagasiulatuvalt üldist grupierandi määrust (mis avaldati 9. augustil 2008 ja mis jõustus kakskümmend päeva hiljem) [26] ning üldisemalt et iii) ergutava mõju kriteeriumi liiga range kohaldamine alates Ford Genk’ile [27] ja Antwerpenis asuvale General Motors Belgium’ile antava riigiabi kohta [28] tehtud otsustest ei ole kooskõlas komisjoni üldise lähenemisviisiga koolitusabile.
In the Freistaat Sachsen v. Commission ruling [29], the ECJ clarified the issues surrounding the application rationae temporis of State aid rules for the purposes of assessing the compatibility of notified aid measures.
Euroopa Kohus selgitas kohtuotsuses Freistaat Sachsen vs. komisjon [29] küsimusi, mis on seotud riigiabieeskirjade rationae temporis kohaldamisega teatatud abimeetme kokkusobivuse hindamisel.
The Court established that, for the compatibility assessment, the Commission must apply the rules, principles and criteria in force at the time of issuing the Decision, which are better adapted to the context of competition [30].
Euroopa Kohus leidis, et komisjon peab riigiabi kokkusobivuse hindamisel kohaldama otsuse tegemise kuupäeval kehtivaid eeskirju, põhimõtteid ja kriteeriume, mis on konkurentsiolukorra hindamiseks sobivamad [30].
In this sense, the Court adds, ‘[…] the notification by a Member State of aid or a proposed aid scheme does not give rise to a definitively-established legal situation which requires the Commission to rule on their compatibility with the internal market by applying the rules in force at the date on which that notification took place. On the contrary, it is for the Commission to apply the rules in force at the time when it gives its decision, the only rules on the basis of which the lawfulness of the decision it takes in that regard falls to be assessed.’
Euroopa Kohus lisab selle kohta: „[…] liikmesriigi poolt kavandatavast abist või abikavast teatamine [ei loo] lõplikult määratletud õiguslikku olukorda, mis nõuaks, et komisjon kohaldaks selle abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel teatamise kuupäeval kehtinud eeskirju.
The Court also establishes that, when the compatibility assessment is carried out under new rules, the Commission must give interested parties the opportunity to comment on the compatibility of aid with the latter.
Euroopa Kohus leidis ka, et kui riigiabi kokkusobivust hinnatakse uute eeskirjade alusel, peab komisjon andma huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi selle kokkusobivuse kohta uute eeskirjadega.
Notably, this procedural obligation is not triggered when the new rules do not contain substantial amendments with respect to the previous ones [32].
Seda menetluskohustust ei teki, kui uued eeskirjad ei sisalda varasematega võrreldes sisulisi muudatusi [32].
It follows from the above that the Commission must assess the compatibility of the aid with the TFEU under the rules and criteria applicable at the time of its decision.
Eelöeldust tuleneb, et komisjon peab hindama abi kokkusobivust ELTLiga oma otsuse tegemise ajal kehtivate eeskirjade ja kriteeriumide alusel.
Individual training aid which does not meet the conditions for exemption must be assessed directly on the basis of Article 107(3)(c) TFEU, which stipulates that ‘aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest’ may be considered compatible with the TFEU.
Üksikkoolitusabi, mis ei vasta erandi tegemise tingimustele, tuleb hinnata vahetult ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal, milles on sätestatud, et ELTLiga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.
To this end, the Commission must rely on the Communication [35] setting the criteria for assessing training aid subject to individual notification (hereinafter ‘the 2009 Training Aid Communication’), which was published on 11 August 2009 and entered into force on the 20th day following its publication.
Seda tehes peab komisjon tuginema teatisele, [35] kus on sätestatud eraldi teatamise kohustusega koolitusabi hindamise kriteeriumid (edaspidi „2009. aasta koolitusabi teatis”), mis avaldati 11. augustil 2009 ja mis jõustus kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist.
To conclude, in compliance with the Freistaat Sachsen principles the Commission must asses the compatibility of the notified aid under Article 107(3)(c) TFEU, against the background of the GBER, and based on the individual assessment criteria set out by the 2009 Training Aid Communication.
Kokkuvõttes võib öelda, et kohtuotsuses Freistaat Sachsen sedastatud põhimõtete kohaselt peab komisjon teatatud abi kokkusobivust hindama ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, võttes arvesse üldist grupierandi määrust ning lähtudes 2009. aasta koolitusabi teatises sätestatud kriteeriumidest.
The Commission considers that assessing the notified aid according to the rules and criteria resulting from the GBER and the 2009 Training Aid Communication does not infringe the procedural rights of the interested parties (see recital 57 above).
Komisjon leiab, et teatatud abi hindamine üldises grupierandi määruses ja 2009. aasta koolitusabi teatises sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide alusel ei riku huvitatud isikute menetlusõigusi (vt eespool põhjendus 57).
According to the Freistaat Sachsen ruling, the Commission must offer to the interested parties the possibility to comment on the application of the new rules to the notified aid only in so far as the new rules introduce substantive changes with respect to the previous ones.
Kohtuotsuse Freistaat Sachsen kohaselt peab komisjon andma huvitatud isikutele võimaluse esitada teatatud abi suhtes uute eeskirjade kohaldamise kohta märkusi üksnes juhul, kui uued eeskirjad sisaldavad varasematega võrreldes sisulisi muutusi.
In this respect, the Commission underlines that it had indicated in the Decision to open the formal investigation of September 2008 that the aid would be assessed by reference to the GBER.
Komisjon rõhutab sellega seoses, et ta oli oma 2008. aasta septembri otsuses ametliku uurimise algatamise kohta märkinud, et abi hinnatakse üldise grupierandi määruse alusel.
The interested parties were thus given the opportunity to present comments on the assessment of the notified aid by reference to the GBER.
Huvitatud isikutele anti seega võimalus esitada märkusi teatatud abi hindamise kohta üldise grupierandi määruse alusel.
Indeed, in its comments of November 2008, Romania invoked arguments against the application of the GBER to the present case.
Rumeenia esitas oma 2008. aasta novembri märkustes tõepoolest vastuväiteid üldise grupierandi määruse kohaldamise kohta käesolevas asjas.
Romania argued in particular that the assessment criteria resulting from the GBER are partially different from those previously applicable under Regulation (EC) No 68/2001, especially with respect to the maximum aid intensity permitted for general training, which increased from 50 % of the eligible costs under Regulation (EC) No 68/2001 to 60 % of the eligible costs under the GBER [36].
Rumeenia väitis eelkõige, et üldises grupierandi määruses sätestatud hindamiskriteeriumid erinevad osaliselt määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud kriteeriumidest, eriti seoses üldkoolituse puhul lubatud abi maksimaalse osatähtsusega, mis oli määruse (EÜ) nr 68/2001 kohaselt 50 % abikõlblikest kuludest ja kasvas üldise grupierandi määruse kohaselt 60 %ni abikõlblikest kuludest [36].