natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otherwise, further scenarios could be developed to include vulnerable consumers, in particular children (see table 1), slight or more pronounced deviations from normal use, use under different climate conditions, such as very cold or very hot, unfavourable conditions of use, such as without proper daylight or illumination, use as suggested when the product was sold (for instance, a lamp sold in a toy shop should also be assessed for its risk when used by a child), use over the entire life-time (including wear and tear), etc. Each scenario should be considered through the entire risk assessment procedure.
Vastasel korral tuleb koostada täiendavad stsenaariumid, et hõlmata kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed (vt tabel 1), tavapärasest kasutamisest väiksemad ja suuremad kõrvalekalded, kasutus eri kliimaoludes (väga külmas või väga palavas), ebasoodsad kasutustingimused, nt ilma korraliku päevavalguseta või valgustuseta, kasutus toote müümisel soovitatud viisil (nt mänguasjapoes müüdud lambi puhul peaks olema samuti hinnatud riski, mis kaasneb, kui seda kasutab laps), kasutus toote kogu kasutusea jooksul (sealhulgas kulum) jne. Iga stsenaariumi puhul tuleks läbida kogu riskihindamismenetlus.
Where the product displays several hazards, injury and thus risk scenarios should be developed for each of them.
Kui toote puhul on esile toodud mitu ohtu, tuleks iga ohu kohta luua vigastus- ja seega riskistsenaariumid.
Nevertheless, a plausibility check as to whether an injury scenario might lead to a risk requiring action can limit the number of injury scenarios.
Vigastusstsenaariumide arvu saab siiski vähendada, kui läbi viia usutavuse kontroll selle kohta, kas vigastusstsenaarium võiks viia riskini, mille puhul on vaja võtta meetmeid.
From all the scenarios generated, the scenario providing the highest risk (= ‘the risk’ of the product) will normally be decisive for the risk reduction measures to be taken, because action on the highest risk reduces the risk most effectively.
Kõigist loodud stsenaariumidest on tavaliselt kõige suuremat riski (ehk toote riski) ette näinud stsenaarium otsustav riski vähendamise meetmete võtmiseks, sest suurima riski suhtes võetud meetmed vähendavad riski kõige tõhusamalt.
An exception to the rule might be a specific, less-than-highest risk stemming from a different hazard, which could be managed by specific measures and should, of course, also cover the highest risk.
Erandiks võiks olla spetsiifiline, teistsugusest ohust tulenev suurimast riskist väiksem risk, millega võib toime tulla erimeetmete abil ja mis peaks loomulikult hõlmama ka suurimat riski.
As a rule of thumb, injury scenarios can lead to the highest risk level when
Üldjuhul võib vigastusstsenaarium viia suurima riskini, kui:
the injury(ies) considered are in the highest severity levels (levels 4 or 3);
vaatluse all olevad vigastused on kõrgeima raskusastmega (3. või 4. aste);
the overall probability of an injury scenario is quite high (at least > 1/100).
vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on küllalt suur (vähemalt > 1/100).
Table 4 provides further guidance in this respect.
Tabelis 4 on esitatud selle kohta täiendavad suunised.
This might help to limit the number of scenarios.
See võib aidata vähendada stsenaariumide arvu.
Of course, the number of injury scenarios remains the responsibility of the risk assessor, and it depends on the number of factors that need to be taken into account when determining 'the risk' of the product.
Vigastusstsenaariumi arvu eest vastutab loomulikult riskihindaja ning see sõltub mitmest näitajast, mida tuleb arvesse võtta toote riski kindlaksmääramisel.
It is therefore impossible to give a specific number of injury scenarios that may be necessary in a specific case.
Seetõttu on võimatu ette anda iga konkreetse juhtumi puhul vajaminevate vigastusstsenaariumide täpset arvu.
To help develop a suitable number of scenarios, these guidelines provide a table with typical injury scenarios (table 2).
Selleks et aidata välja töötada sobival arvul stsenaariume, on käesolevates suunistes esitatud tabel tüüpiliste vigastusstsenaariumide kohta (tabel 2).
These should be adapted to the specific product, consumer type and other circumstances.
Neid tuleks kohandada vastavalt konkreetsele tootele, tarbija tüübile ning muudele asjaoludele.
The injury that a hazard can cause to the consumer can have different degrees of severity.
Vigastus, mis võib tarbijale ohust tingituna tekkida, võib olla eri raskusastmega.
The severity of the injury thus reflects the effect the hazard has on the consumer under the conditions described in the injury scenario.
Vigastuse raskus kajastab seega mõju, mida oht võib tarbijale avaldada vigastusstsenaariumis kirjeldatud tingimustel.
The severity of the injury can depend on:
Vigastuse raskus võib sõltuda:
the type of hazard (see list of hazards above and in table 2).
ohu tüübist (vt ohtude loetelu eespool ning tabelis 2).
A mechanical hazard, such as sharp edges, can cause cuts to the fingers; these are immediately noticed, and the consumer will take action to heal his injuries.
Mehaaniline oht, näiteks teravad servad, millega võib sõrme lõigata, kuid mida on võimalik otsekohe märgata ja tarbija saab võtta meetmeid vigastuse ravimiseks.
On the other hand, a chemical hazard may cause cancer.
Teisalt aga võib keemiline oht põhjustada vähki.
This normally passes unnoticed, and the illness may appear only after many years, and is considered to be very severe since cancer is very difficult to cure, if at all;
Seda tavaliselt ei märgata ning haigus ilmneb alles paljude aastate pärast ning vähki peetakse väga raskeks haiguseks, kuna seda on väga raske, kui mitte võimatu ravida;
how powerful the hazard is.
ohu suurusest.
For example, a surface heated to 50 °C may cause slight burns, whereas a surface at 180 °C will cause severe burns;
Nt põhjustab 50° temperatuurini kuumutatud pind kerge põletuse, samal ajal kui 180° C kuum pind põhjustab raske põletuse;
how long the hazard impinges on the consumer.
sellest, kui kaua mõjutab oht tarbijat.
A short contact time with an abrasion hazard may scratch the consumer’s skin only superficially, whereas a longer time may take off large parts of the skin;
Lühiajaline kokkupuude marrastusohuga kahjustab tarbija nahka üksnes pindmiselt, pikaajaline kokkupuude võib kahjustada suurt osa nahka;
what body part is injured.
sellest, milline kehaosa on vigastatud.
For example, penetration by a sharp point into the skin of the arm is painful, but penetration into an eye is a more serious and perhaps a life-affecting injury;
Nt teravaotsalise eseme torge käenahka on valus, kuid torge silma palju raskem ning võib-olla isegi eluohtlik vigastus;
what impact the hazard has on one or several body parts.
sellest, millist mõju oht avaldab ühele või mitmele kehaosale.
An electrical hazard may cause an electric shock with unconsciousness and, subsequently, a fire which may damage the lungs when the unconscious person inhales the smoke;
Elektrilöögioht võib põhjustada elektrišoki koos teadvusekaotusega ning tulekahju, mis võib kahjustada kopse, kui teadvuseta isik hingab suitsu sisse;
the type and behaviour of the consumer.
tarbija tüübist ja käitumisest.
A product labelled with a warning message can be used, without harm, by an adult consumer, because the consumer adjusts to using the product.
Hoiatava märkusega märgistatud toodet võib täiskasvanud tarbija kasutada ilma end kahjustamata, sest ta võtab hoiatust toote kasutamisel arvesse.
On the other hand, a child or other vulnerable consumer (see table 1) who cannot read or understand the warning label may be very seriously injured.
Teisest küljest võib laps või mõni muu kaitsetu tarbija (vt tabel 1), kes ei oska lugeda või ei mõista hoiatussilti, saada tõsiselt vigastada.
To quantify the severity of injury(ies), table 3 in these guidelines shows how to classify injuries into four categories, depending on the reversibility of an injury, i.e. whether recovery from an injury is possible and to what extent.
Vigastuse raskuse määramiseks on käesolevate suuniste tabelis 3 näidatud, kuidas liigitada vigastusi nelja kategooriasse olenevalt selles, kas vigastus on pöörduv, st kas vigastusest paranemine on võimalik ja millises ulatuses.
This categorisation is for guidance only, and a risk assessor should change the category if necessary, and report it in the risk assessment.
Selline liigitamine on üksnes suunav ning riskihindaja peaks kategooriat vajaduse korral muutma ning seda riskihinnangus märkima.
Where several injury scenarios are considered in the risk assessment, the severity of each injury should be classified separately, and considered throughout the entire risk assessment process.
Kui riskihindamisel käsitletakse mitut vigastusstsenaariumi, siis tuleks iga vigastuse liigitada eraldi vastavalt raskusastmele ning seda tuleks arvesse võtta kogu riskihindamisprotsessi käigus.
An example: A consumer uses a hammer to knock a nail into a wall.
Näide: tarbija kasutab haamrit naela seina löömiseks.
The hammer head is too weak (due to incorrect material) and it breaks, one of the pieces flying into the eye of the consumer so hard that it causes blindness.
Haamri pea on liiga nõrk (ebasobiva materjali tõttu) ning puruneb, üks tükk lendab tarbija silma nii rängalt, et põhjustab tarbija pimedaksjäämise.
The injury is thus an ‘eye injury, foreign body in eye: permanent loss of sight (one eye)’, which is a level 3 injury in table 3.
Selline vigastus on seega „silmavigastus, võõrkeha silmas: püsiv nägemise kaotus (ühest silmast)”, mis on 3. astme vigastus tabelis 3.
The ‘probability of injury’ is the probability that injury scenario may indeed materialise during the expected lifetime of the product.
„Vigastuse tõenäosus” on tõenäosus, et vigastusstsenaarium võib tõepoolest toote eeldatava kasutusea jooksul realiseeruda.
This probability is not easy to estimate; but when a scenario is described in distinct steps, each step can be given a certain probability, and multiplying these partial probabilities together gives the overall probability of the scenario.
Sellist tõenäosust ei ole lihtne hinnata, kuid kui stsenaariumi kirjeldada eraldi etappidena, võib igale etapile anda teatava tõenäosuse ning neid osade tõenäosusi korrutades saada stsenaariumi üldise tõenäosuse.
This stepwise approach should make it easier to estimate the overall probability.
Selline järkjärguline lähenemine peaks muutma üldise tõenäosuse hindamise lihtsamaks.
Of course, where several scenarios are developed, each scenario requires its own overall probability.
Kui luuakse mitu stsenaariumi, tuleb loomulikult iga stsenaariumi puhul leida selle üldine tõenäosus.
Where an injury scenario is nevertheless described in a single step, the probability of the scenario can also only be determined in a single overall step.
Kui vigastusstsenaariumi kirjeldatakse ühe etapina, võib stsenaariumi tõenäosuse kindlaks määrata samuti ühe üldise etapina.
This would only be a ‘guesstimate’, however, which could be severely criticised and thus call the entire risk assessment into question.
See oleks üksnes umbkaudne hinnang, mida on siiski võimalik tõsiselt kritiseerida ja mis seetõttu võib asetada kogu riskihindamise kahtluse alla.
A more transparent assignment of probabilities to a several-steps-scenario is therefore preferable, especially as the partial probabilities can be built on undisputable evidence.
Seega on eelistatud tõenäosuse läbipaistvam hindamine mitmeetapiliste stsenaariumide kaudu, eelkõige seepärast, et osade tõenäosusi saab toetada ümberlükkamatute tõenditega.
These guidelines distinguish between 8 levels of probability to classify overall probability: from < 1/1000000 to > 50 % (see left-hand side of table 4).
Käesolevates suunistes eristatakse üldise tõenäosuse määramiseks kaheksat tõenäosuse astet: alates < 1/1000000 kuni > 50 % (vt tabeli 4 vasak pool).
The following example of a hammer head that breaks when the user knocks a nail into a wall should illustrate how to assign a probability to each step, and how to classify overall probability:
Järgmine näide haamripea kohta, mis puruneb, kui kasutaja lööb naela seina, peaks illustreerima seda, kuidas määrata iga etapi tõenäosust ning kuidas liigitada üldist tõenäosust.
The weakness was determined in a test, and with the reported weakness the probability of the hammer head breaking during the otherwise expected lifetime of the hammer is put at 1/10.
Materjali rabedus tehti kindlaks katse käigus ning registreeritud rabeduse puhul on haamri pea purunemise tõenäosus selle eluea jooksul 1/10.
Step 2:
etapp:
One of the pieces of the hammer hits the user when it breaks.
üks haamri tükk tabab purunemisel kasutajat.
Step 4:
etapp:
The piece hits the user in the eye.
tükk tabab kasutaja pead.
The eyes are considered to be about 1/20 of the area of the head, and therefore the probability is 1/20.
Pea moodustab ülakehast hinnanguliselt 1/3 ning selle juhtumi tõenäosus on seega 1/3.
Multiplying the probabilities of the above steps together gives an overall probability for the scenario of 1/10 * 1/10 * 1/3 * 1/20 = 1/6000.
etapp:
When the product is used by more vulnerable consumers in a scenario, the probability may have to be raised in general because more vulnerable consumers can be injured more easily.
Kui vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on välja arvutatud, tuleks kontrollida selle usutavust.
In cases where accidents have only rarely been reported, or are not known at all, it may be useful to ask the manufacturer of the product whether he is aware of any accident or adverse effect caused by the product.
Sama toote eri vigastusstsenaariumide tõenäosuse määramine võib anda järgmise tulemuse:
The risk level between neighbouring severities of injury or probability normally changes by 1 level. This is consistent with the general experience that risk does not increase incrementally when input factors change gradually.
kui vigastuse tekkimiseks vajalikud eeltingimused on kergesti täidetavad, võib tõenäosus suureneda;
However, where the severity of injury increases from level 1 to level 2 (on the right-hand side of table 4), some risk levels increase by 2 levels, namely from medium to serious and from low to high. This is due to the fact that these guidelines include 4 graduations of severity of injury, whereas the original method (see Introduction) included 5.
kui toote katsetulemused jäävad nõutud piirväärtustest (mis on ette nähtud asjakohaste standardite või õigusaktidega) suuresti allapoole, võib vigastuse tekkimise (stsenaariumi) tõenäosus olla suurem kui siis, kui toode vastab ligilähedaselt piirväärtustele.
It is then necessary to reconsider the injury scenarios and the assigned severity of injury(ies) and probability(ies). At the end of the sensitivity analysis the risk assessor should be confident that the risk level is sufficiently plausible and that he can document it and pass the information on.
Õnnetusjuhtumite asjaoludest ei pruugita teada anda piisavalt üksikasjalikult, toodet võib olla aja jooksul muudetud või tootja on vahetunud jne. Lisaks ei ole kergematest õnnetusjuhtumitest teatatud neile, kes koguvad statistilisi andmeid.
Although action is separate from risk assessment, some points are raised here to illustrate the possible follow-up of identified risks.
Riski kindlaksmääramine
Where there are a large number of products on the market and the product is therefore used by a large number of consumers, even a single less-than-serious risk may require quick action to avoid adverse effects to the health of consumers.
See lähtub üldisest kogemusest, et risk ei suurene aste-astmelt, kui sisendtegurid muutuvad järk-järgult.
Start with the intended user and the intended use of the product for your first injury scenario.
Kui see aga muutub, siis võib riskitase olla küsitava väärtusega.
Determine the level of severity (1 to 4) of the injury to the consumer.
Täiendavate stsenaariumide puhul võtke juurde teist tüüpi tarbijad (vt tabel 1) ja kasutusviisid. 3. Kirjeldage vigastusstsenaariumi, milles teie valitud tootega kaasnev(ad) oht (ohud) põhjustab (põhjustavad) vigastuse (vigastusi) või avaldab (avaldavad) teie valitud tarbija tervisele kahjulikku mõju.
If the consumer suffers from several injuries in your injury scenario, estimate the severity of all those injuries together.
Kirjeldage vigastus(t)eni viivaid etappe selgelt ja lühidalt ilma üksikasjadega liialdamata (lühim tee vigastuseni, kriitiline tee vigastuseni). Kui teie stsenaariumi järgi tekitatakse mitu kokkulangevat vigastust, lisage need kõik samasse stsenaariumisse. Vigastusstsenaariumi kirjeldamisel võtke arvesse toote kasutamise sagedust ja kestust, seda, kuidas tarbija ohu ära tunneb, kas tegemist on kaitsetu tarbijaga (eelkõige lapsega), kaitsevahendeid, tarbija käitumist õnnetusjuhtumi korral, tarbija kultuurilist tausta ning muid tegureid, mida peate riskihindamisel oluliseks. Vt punkti 3.3 ning tabelit 2. 4. Määrake vigastuse raskus.
See table 3 for guidance.
Määrake tarbija vigastuse raskusaste (1–4). Kui tarbijale tekib teie vigastusstsenaariumi järgi mitu vigastust, hinnake kõigi vigastuste raskust koos. Vt tabel 3.
Determine the probability of the injury scenario.
Määrake vigastusstsenaariumi tõenäosus.
Assign a probability to each step of your injury scenario.
Määrake iga vigastusstsenaariumi etapi tõenäosus.
Multiply the probabilities to calculate the overall probability of your injury scenario.
Vigastusstsenaariumi üldise tõenäosuse arvutamiseks korrutage selle osade tõenäosused.
See left-hand side of table 4 for guidance.
Vt tabeli 4 vasakut poolt.
Determine the risk level.
Määrake riskitase.
Combine the severity of the injury and the overall probability of the injury scenario and check the risk level in table 4.
Ühendage vigastuse raskus ja vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus ning kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel.
Check whether the risk level is plausible.
Kontrollige, kas riskitase on usutav.
If the risk level does not seem plausible, or if you are uncertain about the severity of injury(ies) or about the probability(ies), move them one level up and down and recalculate the risk.
Kui riskitase ei tundu usutav või kui te ei ole kindel vigastus(t)e raskuses või tõenäosus(t)es, muutke nende taset ühe astme võrra suuremaks või väiksemaks ning arvutage riskitase uuesti.
This ‘sensitivity analysis’ will show you whether the risk changes when your input changes.
Tundlikkuse analüüsi põhjal näete, kas sisendite muutmisel riskitase muutub.
If the risk level remains the same, you can be quite confident of your risk assessment.
Kui riskitase jääb samaks, võite oma riskihindamist pidada suhteliselt usaldusväärseks.
If it changes easily, you may want to err on the safe side and take the higher risk level as ‘the risk’ of the consumer product.
Kui see muutub kergesti, peaksite silmas pidama ohutust ja kasutama tarbekaubaga kaasneva riski kindlaksmääramiseks kõrgemat riskitaset.
You could also discuss the plausibility of the risk level with experienced colleagues.
Samuti võiksite arutada riskitaseme usutavust kogenud kolleegidega.
Develop several injury scenarios to identify the highest risk of the product.
Toote kõrgeima riskitaseme kindlakstegemiseks koostage mitu vigastusstsenaariumi.
If your first injury scenario identifies a risk level below the highest risk level set out in these guidelines, and if you think that the product may pose a higher risk than the one identified,
Kui esimese vigastusstsenaariumi järgi jääb riskitase alla käesolevates suunistes esitatud kõrgeimat riskitaset ning kui te arvate, et tootega võib kaasneda kindlakstehtust suurem oht, siis:
select other consumers (including vulnerable consumers, in particular children);
valige uued tarbijad (sealhulgas kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed);
identify other uses (including reasonably foreseeable uses),
tehke kindlaks muud kasutusviisid (sealhulgas mõistlikult eeldatavad kasutusviisid);
in order to determine which injury scenario puts the product at its highest risk.
et teha kindlaks, milline vigastusstsenaarium näitab toote puhul suurimat riski.
The highest risk is normally ‘the risk’ of the product that allows the most effective risk management measures.
Suurim risk on tavaliselt toote risk, mis võimaldab võtta kõige tõhusamaid riskijuhtimismeetmeid.
In specific cases, a particular hazard may lead to a less-than-highest risk and require specific risk management measures.
Erijuhtudel võidakse teatava konkreetse ohu põhjal jõuda väiksema riskini kui suurim risk ning vajalikuks võivad osutuda riskijuhtimise erimeetmed.
This has to be taken duly into account.
Seda tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta.
As a rule of thumb, injury scenarios may lead to the highest risk level set out in these guidelines where:
Üldreeglina võidakse vigastusstsenaariumides jõuda käesolevates suunistes sätestatud suurima riskitasemeni, kui:
the injury(ies) considered are at least at levels 3 or 4;
asjaomane (asjaomased) vigastus(ed) on vähemalt 3. või 4. raskusastmega;
the overall probability of an injury scenario is at least > 1/100.
vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on vähemalt > 1/100.
See table 4 for guidance.
Vt tabelit 4.
Document and pass on your risk assessment.
Dokumenteerige riskihindamine ning edastage see.
Be transparent and also set out all the uncertainties that you encountered when making your risk assessment.
Riskihinnang peab olema läbipaistev ning seal tuleb esitada ka kõik ebakindlusfaktorid, mis riskihindamise tegemisel ette tulid.
Examples for reporting risk assessments are provided in section 6 of these guidelines.
Käesolevate suuniste 6. peatükis on esitatud näiteid ka riskihindamise dokumenteerimise kohta.
Schematic flow of risk assessment
Riskihindamise skeem
Describe the product unambiguously, and its hazard(s)
Kirjeldage toodet ja selle ohte ühemõtteliselt
See table 2: Hazards ...
Vaata tabel 2: ohud ...
Size, shape and surface
Suurus, kuju ja pind
Potential energy
Potentsiaalne energia
Kinetic energy
Kineetiline energia
Extreme temperatures
äärmuslik temperatuur
Fire and explosion
Tulekahju ja plahvatus
Identify consumer(s)
Tehke kindlaks tarbija(d)
See table 1: Consumer types, incl. vulnerable consumers (in particular children)
Vt tabel 1: tarbija tüübid, sh kaitsetud tarbijad (eelkõige lapsed)
Intended/non-intended user
siht- ja mittesihtkasutaja
Intended and reasonably foreseeable use
otstarbekohane ja mõistlikult eeldatav kasutus
Frequency and duration of use
kasutamise sagedus ja kestus
Hazard recognition/protective behaviour...
ohu äratundmine/kaitsev käitumine
Consumer behaviour in the case of an incident
tarbija käitumine vahejuhtumi korral
Consumer’s cultural background
tarbija kultuuriline taust
Describe the Injury scenario in several steps:
Kirjeldage vigastusstsenaariumi mitme etapina:
‘Shortest path to injury’
lühim tee vigastuseni
Determine the severity of the injury
Määrake vigastuse raskus
See table 3: Severity of injury
Vt tabel 3: vigastuse raskus
Laceration, cut
rebimis-, lõikehaav, rebend
Bruising
muljumishaav
Concussion
põrutus
Entrapment/pinching
kinnijäämine/pigistus
Sprain, strain, musculoskeletal disorder
nikastus, venitus, luu— ja lihaskonna vaevused
Dislocation
nihestus
Fracture
luumurd
Crushing
lömastus
Amputation
jäseme kaotus
Determine the probability
Määrake tõenäosus
Assign a probability to each step.Multiply to get the overall probability
Määrake iga etapi tõenäosus. Üldise tõenäosuse saamiseks konutage kõik tõenäosused.
See table 4: Probability levels from high (> 50 %) to low (< 1/1 000 000)
Vt tabel 4: tõenäosustasemed suurest (> 50 %) väikseni (< 1/1 000 000)
Look up the Risk in Table 4
Kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel
Highest risk identified?
Suurim kindlakstehtud risk?
Pass on the risk assessment
Edastage riskihinnang
A folding chair has a folding mechanism constructed in such a way that the user’s fingers can get trapped between the seat and the folding mechanism.
Klapptooli kokkupanemise mehhanism on ehitatud nii, et kasutaja sõrmed võivad istme ja kokkupanemismehhanismi vahele kinni jääda.
This can lead to fractures or even loss of one or more fingers.
See võib põhjustada luumurde või isegi ühe või mitme sõrme kaotust.
Determination of risk(s)
Riski kindlaksmääramine
Injury scenario
Vigastusstsenaarium
Injury type and location
Vigastuse tüüp ja asukoht
Overall probability
Üldine tõenäosus