natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, Denmark states that that budget was prepared on the basis of the obligations related to charges connected with infrastructure in 2003.
Lisaks täpsustas Taani, et kõnealune eelarve on algselt koostatud lähtuvalt 2003. aastal kehtinud infrastruktuuri kasutustasude maksmise kohustustest.
The changes made to those obligations and the subsequent reduction in the compensation paid to DSB were, in the meantime, incorporated into the contract before it was signed.
Nimetatud kohustustega seotud muudatused ja sellest tulenevalt DSBle makstava hüvitise vähendamine lisati lepingu teksti enne lepingu sõlmimist.
The Ministry of Transport set out the contents of the contract and the budget in Act No 112 of 2004, and those data were included in the Finance Act.
Transpordiministeerium kirjeldas lepingu sisu ja kõnealust eelarvet 2004. aasta aktis nr 112 ja need andmed esitati ka eelarveseaduses.
The third criterion in the judgment in Altmark
Kohtuotsuse Altmark kolmas kriteerium
The Danish authorities have submitted arguments and information on the three aspects in respect of which the Commission expressed doubts concerning a risk of overcompensation.
Taani asutused esitasid oma väited ja täiendavat teavet kõigi kolme aspekti kohta, millega seoses komisjon väljendas kahtlust, et tegemist võib olla liigse hüvitise maksmisega.
i. DSB’s surplus profits
i. DSB kasum
First of all, the Danish authorities consider that DSB’s surplus profits are not due to overcompensation.
Esiteks leiavad Taani asutused, et DSB kasum ei ole suurenenud liigse hüvitise maksmise tõttu.
According to Denmark, the bases of calculation of the compensation were correct and the surplus profits are not therefore attributable to overcompensation, but due to other circumstances.
Taani väitel on hüvitis arvestatud nõuetekohaselt ja kasumi kasv ei tulene mitte liigse hüvitise maksmisest, vaid muudest asjaoludest.
Equity capital
Omakapital
Denmark provides a detailed analysis of the changes in DSB’s equity capital, which grew from DKK 4,797 billion to DKK 7,701 billion over the period 1999-2004 (an increase of DKK 2,852 billion).
Taani esitas DSB omakapitali üksikasjaliku analüüsi, millest nähtub, et DSB omakapital on aastatel 1999–2004 kasvanud 4,797 miljardilt Taani kroonilt 7,701 miljardile Taani kroonile (niisiis on omakapital kasvanud 2,852 miljardi Taani krooni võrra).
The increase in equity capital is due to certain circumstances which had not been taken into consideration when the budget was drafted, including an unexpected marked improvement in DSB’s efficiency and higher extraordinary income resulting, for example, from the sale of real estate.
Omakapitali kasv tuleneb teatavatest asjaoludest, mida eelarve koostamisel arvesse ei võetud ning mille seas tasub mainida DSB oodatust suuremal määral kasvanud tõhusust ja prognoositust suuremat erakorralist tulu, mida on saadud näiteks kinnisvara müügist.
These are not circumstances which the Danish Government could reasonably have taken into account in drafting the budget and hence in setting the level of compensation.
Tegemist on asjaoludega, mida Taani valitsus ei saanud eelarve koostamisel ja ühtlasi hüvitise suuruse kindlaksmääramisel arvesse võtta.
The Danish authorities explain that the increase in equity capital is due, however, not to excessive operating grants paid by the State but to five other, essentially unforeseen factors:
Taani asutused selgitavad, et omakapitali suurenemine ei tulene siiski riigi tasutud liigsetest tegevustoetustest, vaid viiest muust tegurist, millest osa polnud võimalik ette näha:
First, a very substantial part of the increase in DSB’s equity capital results from the founding budget (DKK 1,709 billion).
suur osa DSB omakapitali suurenemisest oli ettenähtud lähte-eelarvega (1,709 miljardit Taani krooni).
Act 249/1999 shows that there was a clear political and economic rationale for DSB’s transformation into a sustainable independent public undertaking, according to which DSB was to achieve a solvency ratio of at least 30 % within a few years.
Aktist 249/1999 nähtub, et algselt olid DSB ümber kujundamiseks sõltumatuks elujõuliseks riigiettevõtteks olemas nii poliitilised kui ka majanduslikud tingimused, ning seoses sellega pidi DSB mõne aasta jooksul saavutama maksevõime suhtarvuks vähemalt 30 %.
That rationale was based on an economic assessment of the necessary solvency ratio for an undertaking of DSB’s size;
See eeltingimus tugines DSB sarnaste turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtete maksevõime suhtarvude hindamisele;
Dividends were paid to the State at the end of that period in 2005 (DKK 736 million), which means that DSB could not therefore, in reality, have had that equity capital at the end of 2004,
riigile maksti perioodi lõpul, 2005. aastal dividende (736 miljonit Taani krooni), mis tähendab, et DSB ei saanud omakapitali 2004. aasta lõpul reaalselt kasutada;
Part of the increase in equity capital is due to changes in accounting practices in 1999 and 2001 compared with the practices underlying the 1999 budget (upwards adjustment of equity capital to DKK 594 million).
osaliselt tuleneb omakapitali suurenemine sellest, et 1999. ja 2001. aastal muutusid raamatupidamistavad võrreldes 1999. aasta lähte-eelarve omadega (omakapitali hindamine 594 miljonile Taani kroonile).
That change in accounting practices did not have any real commercial significance for the undertaking, and a correction should therefore be made.
Raamatupidamistavade muutumine ei avaldanud ettevõttele reaalset majanduslikku mõju, seega tuleb tulemust korrigeerida.
The Danish authorities therefore stress that, if a correction is made for the effects of the modified accounting practices, the change in equity capital was in fact negative, with a reduction of DKK 135 million;
Taani asutused rõhutavad, et kui andmed raamatupidamistavade muutumisest tulenevalt korrigeerida, võib tõdeda hoopis omakapitali kahanemist 135 miljoni Taani krooni võrra;
The rate of corporation tax, which was 32 % at the time of the founding budget in 1999, was subsequently lowered to 30 % (over the course of 2002, 2003 and 2004).
ettevõtte tulumaks, mis oli 1999. aastal, kui eelarve vastu võeti, 32 %, langes hiljem (aastatel 2002, 2003 ja 2004) 30 %-le.
That reduction in the rate of tax resulted in an unforeseen gain of DKK 43 million over the period.
Tulumaksumäära langemine tõi kõnealusel perioodil kaasa 43 miljonit Taani krooni erakorralist tulu.
Without that gain, there would have been a negative impact on the equity capital of DKK 178 million;
Ilma selleta oleks omakapital vähenenud 178 miljoni Taani krooni võrra;
The downwards revision of the equity capital on the initial balance sheet by an amount of DKK 36 million,
aasta algbilansis vähendati omakapitali 36 miljoni Taani krooni võrra.
According to Denmark, those facts show that the increase in DSB’s equity capital was not due to high operating grants paid by the State and that it must be seen in relation to the financial, accounting and tax information referred to above.
Taani väitel näitavad nimetatud elemendid, et DSB omakapitali kasv ei tulene riigi tasutud liigsetest tegevustoetustest ning et selle puhul tuleb arvesse võtta eespool mainitud finants-, raamatupidamis- ja maksuküsimustega seotud aspekte.
DSB did not therefore use the aid received from the State to increase its equity capital to an extent greater than the amount provided for in the founding budget.
Niisiis ei ole DSB riigilt saadud toetusi kasutanud omakapitali suurendamiseks algses eelarves ette nähtud summast suuremal määral.
Operating Results
Äritegevuse tulem
With regard to the projected operating results before distribution of profits, the Danish authorities point out that the observed improvements in results are not an indication of DSB receiving overcompensation.
Seoses enne kasumi jaotamist eelarvesse kirjendatud äritegevuse tulemiga rõhutavad Taani asutused, et tulemuste paranemine ei viita sellele, nagu oleks DSB saanud liigset hüvitist.
Rather, the improvements are due to a range of factors – having both positive and negative effects – which could not be taken into consideration when the level of compensation was established.
Tulemused paranesid pigem mitmete tegurite mõjul – mis on avaldanud nii positiivset kui ka negatiivset mõju –, mida polnud hüvitise suuruse kindlaksmääramise hetkel võimalik arvesse võtta.
Denmark considers that such variations with respect to the initial budget are inevitable in the case of multiannual contracts relating to the discharging of a public service obligation.
Taani on seisukohal, et algse eelarve sellised muutused on vältimatud, kui tegemist on avaliku teenindamise kohustusi käsitlevate mitmeaastaste lepingutega.
In such cases, it is not possible to fix the amount of compensation in a way which makes it possible to confirm, following an ex post examination, that it corresponded exactly to the real costs, minus the receipts and a reasonable profit.
Sellistel juhtudel ei ole võimalik hüvitise suurust kindlaks määrata viisil, mis võimaldaks pärast hilisemat uurimist kinnitada, et see vastas täpselt tegelikele kuludele, arvestades ka tulude ja mõistliku kasumiga.
According to the Danish authorities, even in cases where a public service obligation results from the award of a tender, changes may occur in the market and in the situation of the undertaking concerned, such that the results actually obtained do not correspond to the results predicted by the successful bidder when the contract was concluded.
Taani asutuste väitel võib ka juhul, kui avaliku teenindamise kohustus tuleneb hankemenetluse tulemusel sõlmitud lepingust, turul ja asjakohase ettevõtte olukorras aset leida muutusi, näiteks ei vasta tegelik tulem ettevõtte lepingu sõlmimise hetkel koostatud prognoosile.
Denmark therefore takes the view that improvements or deteriorations in results attributable to such unforeseen factors cannot be used as an argument to claim that the compensation was fixed in a way such as to involve overcompensation or under-compensation.
Taani on niisiis seisukohal, et tulemuste paranemist või halvenemist selliste ettenägematute tegurite mõjul ei saa kasutada argumendina väitmaks, et hüvitise suuruse kindlaksmääramisel lähtuti hüvitise liiga suurest või liiga väikesest määrast.
In this case, the observed improvements in results are due to the combined effects of several factors such as general economic trends, developments in the market concerned, productivity gains (for example, reductions in the cost of labour or of access to infrastructure following the sale of the cargo branch, reductions in depreciation or improvements in financial management).
Käesoleval juhul oli tulemuste paranemise põhjuseks samaaegselt mitu tegurit, nagu näiteks konjunktuuri üldine areng, asjakohase turu muutumine, tootlikkuse tõus (näiteks tänu tööjõukulude vähendamisele, infrastruktuuride kasutustasu vähenemisele seoses pakivedudest loobumisega, amortisatsioonikulude vähendamisega ja finantsjuhtimise parandamisele).
Denmark adds that the contracts concluded with DSB are characterised by the fact that the contracting partners agreed on payment on the basis of the usual considerations in a market economy, the level of payment having been determined in such a way as to cover DSB’s costs, taking account of the expected revenues and a reasonable profit.
Taani lisab, et DSBga sõlmitud lepinguid iseloomustab tõsiasi, et lepinguosalised on kokku leppinud turumajanduses tavapärastele kaalutlustele tuginevas tasus, mis tähendab, et hüvitise määr on kindlaks määratud nii, et see katab DSB kulud, võttes arvesse oodatavat tulu ja mõistlikku kasumit.
The fact that DSB ultimately achieved better results than budgeted for does not mean that the amounts of compensation fixed in the contracts was too high.
Tõsiasi, et DSB tulem osutus eelarves prognoositust positiivsemaks, ei tähenda, et lepingutes kindlaks määratud hüvitise summa oli liiga suur.
Reduction in compensation and distribution of dividends
Hüvitise vähendamine ja dividendide jaotamine
The Danish authorities point out that, even though, in their opinion, there was no overcompensation, the risk of overcompensation is in any case ruled out by the Danish Government’s dividend policy as set out in Finance Act No 249/1999 and by the subsequent reduction in compensation in the agreement concluded with DSB.
Taani asutused märgivad, et ehkki nende arvates ei ole tegemist olnud liigse hüvitise maksmisega, kõrvaldas liigse hüvitise maksmise ohu juba ka Taani valitsus oma dividendipoliitikaga, mis on sõnastatud eelarveseaduses nr 249/1999, ja sellest tulenenud hüvitise summa vähendamisega DSBga sõlmitud lepingus.
Denmark takes the view that it has made sure, with its dividend policy, that DSB will not increase its equity capital beyond the level provided for and hence beyond the level that is necessary.
Taani on nimelt seisukohal, et dividendipoliitikaga on tagatud, et DSB ei kasvata omakapitali rohkem kui ette nähtud ja ühtlasi rohkem kui vaja.
Although no binding legal rule was laid down, the dividend policy was designed to reconcile two considerations:
Ehkki ühtki siduvat eeskirja ei ole kehtestatud, püütakse kõnealuse dividendipoliitikaga kokku sobitada kaks aspekti:
the usual considerations in a market economy regarding what is economically justifiable taking account of the economic situation of the undertaking,
turumajanduses tavapärased kaalutlused, mille eesmärk on ettevõtte majanduslikku seisu arvesse võttes välja selgitada, mis on majanduslikult põhjendatud, ning
socioeconomic considerations and considerations relating to competition having regard to the size of DSB’s equity capital and its operating grants,
sotsiaalmajanduslikud või konkurentsiga seotud kaalutlused, mis on seotud DSB omakapitali ja tegevustoetustega.
The Danish authorities state that dividend payments to the State are to be used as a means of correcting the size of DSB’s equity capital in the years following its founding, and as a means of restoring the operating surplus if it were subsequently to emerge that DSB did indeed achieve better results than expected.
Taani asutused täpsustavad, et riigile dividendide maksmist tuleb ettevõtte moodustamisele järgnevatel aastatel kasutada DSB omakapitali suuruse korrigeerimiseks ja ülemäärase kasumi tagastamiseks, kui selgub, et DSB on tõepoolest saavutanud oodatust paremaid tulemusi.
That principle follows from Finance Act No 249/1999.
See põhimõte tuleneb eelarveseadusest nr 249/1999.
The payment of dividends is to be used to regulate on an ongoing basis the structure of DSB’s capital and, hence, the real net operating grant.
Dividendide maksmist tuleb kasutada DSB kapitali struktuuri ja selle kaudu ühtlasi tegeliku neto tegevustoetuse pidevaks reguleerimiseks.
The dividend policy also meant that DSB had an incentive to improve its efficiency because the starting point was that the dividends should amount to half of DSB’s surplus after tax.
Samuti näeb dividendipoliitika ette, et DSBd tuleb stimuleerida tegevust tõhustama, kuna algse kava kohaselt pidid dividendid moodustama poole DSB kasumist pärast maksude tasumist.
Efficiency improvements would therefore benefit DSB to a certain extent and not solely result in a subsequent refund of the operating grant.
Tõhususe kasv on nõndaviisi teataval määral kasulik ka DSBle ega too kaasa üksnes tegevustoetuse tagastamist.
The Danish authorities consider that it is wholly in line with the general considerations of a market economy to be able to use incentives in determining what constitutes a reasonable profit, as advocated by the Commission [19].
Taani asutused leiavad, et see on kooskõlas turumajanduse üldiste kaalutlustega, mille kohaselt võib stimuleerivaid instrumente kasutada selleks, et määrata kindlaks, mis on nn mõistlik kasum, nagu komisjon on soovitanud [19].
Denmark points out that the application of this dividend policy led, for the period 1999-2006, in relation to the activities undertaken to fulfil the contracts, to the State being paid almost DKK 3 billion more than the figure initially predicted.
Taani juhib tähelepanu sellele, et kirjeldatud dividendipoliitika tulemusel on lepinguid täitvad ettevõtted aastatel 1999–2006 maksnud riigile ligi 3 miljardit Taani krooni rohkem kui algselt ette nähtud.
According to the Danish authorities, the dividend policy therefore functioned de facto as a ‘refund mechanism’ making it possible to offset any overcompensation.
Taani asutuste sõnutsi on dividendipoliitika seega tegelikult toiminud „tagastamismehhanismina”, mis on aidanud võimalikku liigse hüvitise maksmist kompenseerida.
They emphasise that the part of DSB’s compensation which was repaid to the State in the form of dividends is, moreover, much greater than the difference between the surplus anticipated in DSB’s budget and that which was actually achieved.
Taani asutused rõhutavad, et lisaks on DSB hüvitise riigile dividendide kujul tagastatud osa selgelt suurem kui DSB eelarves kavandatud kasumi ja tegelikult saavutatud tulemuse vahe.
As such, the dividend policy therefore helped to guarantee that DSB was not able to profit from the State operating grant in order to obtain a competitive advantage – for example, by increasing its equity capital beyond the specified level or by using annual surpluses.
Seega on dividendipoliitika aidanud tagada, et DSB ei saa riigi tegevustoetust kasutada konkurentsieelise saamiseks – näiteks suurendades omakapitali ettenähtust rohkem või kasutades aasta ülejääki.
Moreover, the Danish authorities consider that it is very difficult to establish rules relating to an a posteriori correction of the operating grant.
Peale selle leiavad Taani asutused, et tegevustoetuse tagantjärele korrigeerimisega seotud lepingulisi eeskirju on väga raske välja töötada.
However, the State is able – as a result of the dividend policy, in accordance with Danish company law – to ensure that the net operating grant is effectively corrected, if the profits for the year exceed the level which was expected or anticipated when the contract was concluded.
Seevastu saab riik – tänu Taani ettevõtlusõigusega kooskõlas olevale dividendipoliitikale – tagada, et tegevustoetust tõepoolest korrigeeritakse, kui aasta tulem on oodatust või lepingu sõlmimisel kavandatust suurem.
According to the Danish authorities, distributions of dividends are therefore, in practice, an extraordinarily effective tool to guard against overcompensation.
Tema väitel on dividendide maksmine praktikas seega erakordselt tõhus vahend liigse hüvitise maksmise vältimiseks.
Moreover, the Danish authorities state that the Court of First Instance also established that Member States could have a wide discretion as to the determination of compensation where that compensation depends on an assessment of complex economic facts [20].
Peale selle mainivad Taani asutused, et ka Esimese Astme Kohus on otsustanud, et liikmesriikidel on hüvitise kindlaksmääramisel, kui see oleneb keerukate majanduslike asjaolude hindamisest, ulatuslik kaalutlusõigus [20].
They also point out that Community law does not contain any obligation providing that a downwards revision of the net operating grant should always be carried out in a certain way, for example by applying contractual rules or in an equivalent manner.
Samuti tuletavad Taani asutused meelde, et ühenduse õiguses ei leidu kohustust, mille kohaselt peaks tegevustoetuse vähendamine toimuma alati kindlal viisil, näiteks lepinguliste eeskirjade rakendamise kaudu või muul sarnasel viisil.
What is important, according to the criteria laid down in the judgment in Altmark, is that the State truly ensures that there is no overcompensation.
Kohtuotsuse Altmark kriteeriumide kohaselt on oluline, et riik tagab tõepoolest, et tegemist ei ole liigse hüvitise maksmisega.
However, it is for the Member States to decide how to proceed in practice.
Kuidas seda praktikas tagada, otsustavad siiski liikmesriigid ise.
Delays in the delivery of rolling stock
Veeremi tarnimisel ilmnenud viivitused
According to the Danish authorities, the late delivery of the IC4 and IC2 trains did not lead to an economic advantage for DSB.
Taani asutuste väitel ei ole IC4 ja IC2 rongide tarnimisel ilmnenud viivitused andnud DSBle majanduslikke eeliseid.
They confirm that the delivery of the new IC4 and IC2 trains, which were ordered before the conclusion of the transport contract for 2005-14 and should have been delivered from 2003, was affected by delays attributable to the manufacturer (Ansaldo Breda).
Taani asutused kinnitavad, et uute IC4 ja IC2 rongide tarnimisel, mis telliti enne aastateks 2005–2014 sõlmitud transpordilepingu sõlmimist ja oleks pidanud üle antama alates 2003. aastast, ilmnes viivitusi, mille põhjustajaks oli tootja (AnsaldoBreda).
The Danish authorities state that, if delivery had taken place as scheduled, DSB would have borne the net costs corresponding to the depreciation of the trains and to the interest, which were covered by the contractual payments.
Taani asutused osutavad, et kui rongid oleks tarnitud ettenähtud graafiku alusel, siis oleks DSB kandnud rongide amortisatsiooni ja intressidega seotud kulud, mis kaeti lepingujärgsete maksetega.
2005-14 transport contract
Transpordileping 2005–2014
Since DSB did not bear those costs, the contractual payments were subject to a reduction under the transport contract for 2005-14.
Et DSB kõnealuseid kulusid ei katnud, vähendati lepingujärgseid makseid aastateks 2005–2014 sõlmitud transpordilepingu raames.
The exact amount of the costs avoided is calculated on the basis of the loans actually entered into by DSB and a depreciation period of 20 years, in accordance with DSB’s accounting practices (that is to say DKK 4 million saved on account of a 1-year delay on the IC4 train and DKK 2,7 million saved on account of a 1-year delay on the IC2 train).
Katmata jäänud kulude täpne summa arvestatakse DSB reaalselt võetud laenude alusel ja lähtuvalt 20aastasest amortisatsiooniperioodist kooskõlas DSB raamatupidamistavaga (so IC4 rongi puhul 4 miljonit Taani krooni kokkuhoidu aastase viivituse pealt ja IC2 rongi puhul 2,7 miljonit Taani krooni kokkuhoidu aastase viivituse pealt).
The payments to DSB were therefore reduced under the contract by DKK 645 million (DKK 252 million in 2005 and DKK 393 million in 2006).
Sellest tulenevalt vähendati DSBle lepingu raames tasutavate maksete summat 645 miljoni Taani krooni võrra (252 miljoni Taani krooni võrra 2005. aastal ja 393 miljoni Taani krooni võrra 2006. aastal).
Taking those facts into consideration, Denmark is of the view that the late delivery of the IC4 and IC2 trains cannot be regarded as having led to overcompensation for DSB as far as the 2005-14 transport contract is concerned.
Nimetatud elemente arvesse võttes on Taani seisukohal, et IC4 ja IC2 rongide tarnimisel ilmnenud viivitused ei toonud aastateks 2005–2014 sõlmitud transpordilepingut silmas pidades kaasa liigse hüvitise määramist.
Additional contracts
Täiendavad lepingud
To have sufficiently modern rolling stock, DSB has been using hired rolling stock since 2001 (additional contracts). The term of those contracts had to be extended after 2006 due to the considerable delays on the part of the supplier, Ansaldo Breda (extension for up to 4 additional years).
Et kasutada piisavalt tänapäevast veeremit, on DSB alates 2001. aastast osa veeremit täiendavate lepingute alusel rentinud ning kuna rongide tarnija AnsaldoBreda tõttu ilmnes uue veeremi soetamisel olulisi viivitusi, tuli kõnealuseid täiendavaid lepinguid pikendada ka pärast 2006. aastat (kuni 4 aasta võrra).
The Danish authorities state firstly that the contractual payment made to DSB under the negotiated contract did not cover the costs of putting the trains into service (depreciation and interest) where those trains were not actually put into service, and, secondly that the negotiated contract did not provide for any obligation on the part of DSB to deploy replacement rolling stock on the aforementioned lines.
Taani asutused täpsustavad, et DSBle sõlmitud lepingu alusel tasutavad lepingujärgsed maksed ei pidanud katma rongide kasutuselevõtmisega seotud kulutusi (amortisatsioon ja intressid) juhul, kui ronge tegelikult kasutusele ei võeta, ning et sõlmitud lepingu kohaselt ei olnud DSB kohustatud eespool nimetatud liinidel kasutusele võtma asendusronge.