natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to assess the price stability criterion a Member State’s inflation has been measured by the percentage change in the arithmetic average of 12 monthly indices relative to the arithmetic average of 12 monthly indices of the previous period.
Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamiseks mõõdetakse liikmesriikides toimunud inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega.
A reference value calculated as the simple arithmetic average of the inflation rates of the three best-performing Member States in terms of price stability plus 1,5 percentage points was considered in the reports of the Commission and the ECB.
Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas kolme parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti.
In the one-year period ending in March 2010, the inflation reference value was calculated to be 1 percent, with Portugal, Estonia and Belgium as the three best-performing Member States in terms of price stability, with inflation rates of, respectively – 0,8 percent, – 0,7 percent and – 0,1 percent.
aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,0 %, kusjuures Portugal, Eesti ja Belgia olid hindade stabiilsuse osas kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt – 0,8 %, – 0,7 % ja – 0,1 %.
In the current economic circumstances characterised by a large common adverse shock, where a significant number of countries face episodes of negative inflation rates, it seems warranted to exclude from the best performers those countries whose average inflation rate is distant from the euro area average inflation (0,3 % in March 2010) by a wide margin — in line with the precedent of the 2004 Convergence Report —, as these outliers cannot reasonably be judged as being best performers in terms of price stability and including them would severely affect the reference value and thus the fairness of the criterion.
Arvestades praegust majanduskriisi olukorda, kus mitmes riigis esineb aeg-ajalt negatiivset inflatsiooni, tundub põhjendatud jätta parimaid tulemusi saavutanud riikide hulgast kooskõlas 2004. aasta lähenemisaruande pretsedendiga välja need riigid, kus keskmine inflatsioonimäär erineb euroala keskmisest inflatsioonimäärast (2010. aasta märtsis 0,3 %) märkimisväärselt, sest kõnealuseid riike ei saa põhjendatult hinnata hinnastabiilsuse osas parimateks riikideks ning nende kaasaarvamine mõjutaks kontrollväärtust märgatavalt ja seega muudaks kriteeriumi ebaõiglasemaks.
In March 2010, this leads to the exclusion of Ireland, the only country whose 12-month average inflation rate (at – 2,3 % in March 2010) deviated by a wide margin from that of the euro area and other Member States, mainly reflecting the severe economic downturn.
Seetõttu jäeti 2010. aasta märtsis riikide hulgast välja Iirimaa – ainuke riik, kelle 12 kuu keskmine inflatsioonimäär (2010. aasta märtsis – 2,3 %) erines euroala ja teiste liikmesriikide vastavast näitajast märkimisväärselt, mis oli peamiselt tingitud majanduslangusest.
In accordance with Article 2 of the Protocol the criterion on the government budgetary position referred to in the second indent of Article 140(1) of the Treaty means that at the time of the examination the Member State is not the subject of a Council Decision under Article 126(6) of the Treaty that an excessive deficit exists.
Vastavalt protokolli artiklile 2 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 teises taandes sätestatud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes aluslepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
In accordance with Article 3 of the Protocol, the criterion on participation in the exchange-rate mechanism of the European Monetary System referred to in the third indent of Article 140(1) of the Treaty means that a Member State has respected the normal fluctuation margins provided for by the exchange-rate mechanism of the European Monetary System without severe tensions for at least the last two years before the examination.
Vastavalt protokolli artiklile 3 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on täitnud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist.
In particular, the Member State must not have devalued its currency’s bilateral central rate against the euro on its own initiative for the same period.
Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes.
Since 1 January 1999 the ERM II provides the framework for assessing the fulfilment of the exchange rate criterion.
Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik.
In assessing the fulfilment of this criterion in their reports, the Commission and the ECB have examined the two-year period ending on 23 April 2010.
Selle kriteeriumi täitmise hindamisel kontrollisid komisjon ja EKP oma aruannetes 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastast ajavahemikku.
In accordance with Article 4 of the Protocol, the criterion on the convergence of interest rates referred to in the fourth indent of Article 140(1) of the Treaty means that, observed over a period of one year before the examination, a Member State has had an average nominal long-term interest rate that does not exceed by more than two percentage points that of, at most, the three best performing Member States in terms of price stability.
Vastavalt protokolli artiklile 4 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra.
Estonia, which was one of the best performing Member States in terms of price stability in March 2010, does not have a harmonised benchmark long-term government bond or a comparable security that could be used for the calculation of the reference value.
Eesti kuulus 2010. aasta märtsis hindade stabiilsuse osas paremaid tulemusi saavutanud liikmesriikide hulka, kuid Eesti puhul ei ole pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võimalik kontrollväärtust arvutada.
Therefore, in line with the wording of the Protocol (referring to ‘at most the three best performing Member States’), in order to assess the fulfilment of the interest-rate criterion a reference value calculated as the simple arithmetic average of the nominal long-term interest rates of the two other best performing Member States in terms of price stability plus two percentage points was considered in the reports of the Commission and the ECB.
Kooskõlas kõnealuse protokolli (milles osutatakse kolmele kõige paremaid tulemusi saavutavale liikmesriigile) sõnastusega võtsid komisjon ja EKP seepärast intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse ülejäänud kahe hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti.
On this basis, the reference value in the one year period ending in March 2010 was 6,0 percent, the average of interest rate in Portugal (4,2 %) and Belgium (3,8 %) plus two percentage points.
Selle alusel oli 2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 6,0 %, keskmine intressimäär arvutati Portugali (4,2 %) ja Belgia (3,8 %) määra alusel, millele liideti 2 protsendipunkti.
In accordance with Article 5 of the Protocol the data used in the current assessment of the fulfilment of the convergence criteria have to be provided by the Commission.
Vastavalt protokolli artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon.
For the preparation of this Decision the Commission provided data.
Komisjon esitas käesoleva otsuse koostamiseks vajalikud andmed.
Budgetary data were provided by the Commission after reporting by the Member States by 1 April 2010 in accordance with Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community [10].
Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2010 andnud aru vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta [10].
On the basis of reports presented by the Commission and the ECB on the progress made in the fulfilment by Estonia of its obligations regarding the achievement of the EMU, the Commission concluded that:
Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Eesti on täitnud EMU saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused:
in Estonia, national legislation, including the Statute of the national central bank, is compatible with Articles 130 and 131 of the Treaty and with the Statute of the ESCB and of the ECB;
Eesti siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;
regarding the fulfilment by Estonia of the convergence criteria mentioned in the four indents of Article 140(1) of the Treaty:
selle kohta, kuidas Eesti on täitnud aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriumi, on tuvastatud järgmist:
the average inflation rate in Estonia in the year ending March 2010 stood at – 0,7 percent, which is well below the reference value, and it is likely to remain below the reference value in the months ahead,
aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Eesti keskmine inflatsioonimäär – 0,7 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;
Estonia is not the subject of a Council decision on the existence of an excessive deficit, with a budget deficit of 1,7 % of GDP in 2009,
Eesti suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2009. aastal oli 1,7 % SKPst;
Estonia has been a member of the ERM II since 28 June 2004; in the two-year period ending 23 April 2010, the Estonian kroon has not been subject to severe tensions and there has been no deviation from the ERM II central rate since the kroon’s participation,
Eesti on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastase ajavahemiku jooksul ei ole Eesti kroon olnud tõsise surve all ning krooni osalemise ajal ERM II vahetuskursimehhanismis ei ole olnud kõrvalekaldumisi keskkursist;
as a result of Estonia’s very low level of gross public debt, no benchmark long-term government bonds or other appropriate securities are available to assess the durability of convergence as reflected in long-term interest rates. While financial market risk perceptions vis-à-vis Estonia increased at the height of the crisis, their development during the reference period, as well as a broader assessment on the durability of convergence, including Estonia’s fiscal policy track record and comparatively flexible economy, would support a positive assessment of Estonia’s fulfilment of the long-term interest rate criterion;
kuna Eesti valitsemissektori võlg on väga väike, siis ei ole võimalik pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võrrelda pikaajalistes intressimäärades kajastuvat lähenemise püsikindlust; finantsturu riskitaju Eesti suhtes küll suurenes majanduskriisi kõrghetkel, ent areng võrdlusperioodil ning üldine hinnang püsivale vastastikusele lähenemisele, sealhulgas Eesti senine eelarvepoliitika ja suhteliselt paindlik majandus, toetavad seisukohta, et Eesti täidab pikaajalise intressimäära kriteeriumi;
in the light of the assessment on legal compatibility and on the fulfilment of the convergence criteria as well as the additional factors, Estonia fulfils the necessary conditions for the adoption of the euro,
võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumi täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Eesti euro kasutuselevõtu tingimused,
Estonia fulfils the necessary conditions for the adoption of the euro.
Eesti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused.
The derogation in favour of Estonia referred to in Article 4 of the 2003 Act of Accession is abrogated with effect from 1 January 2011.
aasta ühinemisakti artiklis 4 nimetatud erand Eesti suhtes tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.
By Decision 98/317/EC [1] the Council, meeting in Brussels on 3 May 1998 in the composition of Heads of State or Government, decided that Belgium, Germany, Spain, France, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal and Finland fulfilled the necessary conditions for adopting the single currency on 1 January 1999.
Otsusega 98/317/EÜ [1] otsustas nõukogu oma 3. mail 1998. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999.
By Decision 2000/427/EC [2] the Council decided that Greece fulfilled the necessary conditions for adopting the single currency on 1 January 2001.
Otsusega 2000/427/EÜ [2] otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001.
By Decision 2006/495/EC [3] the Council decided that Slovenia fulfilled the necessary conditions for adopting the single currency on 1 January 2007.
Otsusega 2006/495/EÜ [3] otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007.
By Decisions 2007/503/EC [4] and 2007/504/EC [5] Council decided that Cyprus and Malta respectively fulfilled the necessary conditions for adopting the single currency on 1 January 2008.
Otsustega 2007/503/EÜ [4] ja 2007/504/EÜ [5] otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008.
By Decision 2008/608/EC [6] the Council decided that Slovakia fulfilled the necessary conditions for adopting the single currency on 1 January 2009.
Otsusega 2008/608/EÜ [6] otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2009.
In accordance with paragraph 1 of the Protocol on certain provisions relating to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland annexed to the Treaty establishing the European Community, the United Kingdom notified the Council that it did not intend to move to the third stage of EMU on 1 January 1999.
Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.
This notification has not been changed since then.
Seda teadet ei ole muudetud.
The European Central Bank (ECB) was established on 1 July 1998.
Euroopa Keskpank („EKP”) asutati 1. juulil 1998. aastal.
The European Monetary System has been replaced by an exchange rate mechanism, the setting-up of which was agreed by a resolution of the European Council on the establishment of an exchange-rate mechanism in the third stage of economic and monetary union of 16 June 1997 [7].
Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis [7].
establishing the Union’s financial contribution towards the expenditure incurred in the context of the emergency measures taken to combat bluetongue in Spain in 2004 and 2005
millega kehtestatakse liidu rahaline toetus kulutuste jaoks, mis tehti seoses lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Hispaanias aastatel 2004 ja 2005
(notified under document C(2010) 3804)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3804 all)
Outbreaks of bluetongue occurred in Spain in 2004 and 2005.
Lammaste katarraalse palaviku puhangud tekkisid Hispaanias 2004. ja 2005. aastal.
The emergence of that disease presented a serious risk to the Union’s livestock population.
Selle haiguse ilmnemine kujutas endast tõsist ohtu liidu kariloomadele.
Commission Decision 2005/650/EC of 13 September 2005 concerning a financial contribution by the Community in the context of the emergency measures taken to combat bluetongue in Spain in 2004 and 2005 [2] granted a financial contribution from the Community to Spain towards the expenditure incurred under the emergency measures to combat bluetongue in 2004 and 2005.
Komisjoni 13. septembri 2005. aasta otsusega 2005/650/EÜ (ühenduse rahalise abi kohta seoses kiireloomuliste meetmetega lammaste katarraalse palaviku tõrjeks Hispaanias 2004. ja 2005. aastal) [2] anti Hispaaniale ühenduse rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega aastatel 2004 ja 2005.
That Decision provided for a first instalment of EUR 2500000 subject to the results of the Commission in situ inspections.
Kõnealuse otsusega on ette nähtud, et 2500000 euro suurune esimene osamakse sõltub komisjoni kohapealsete kontrollide tulemustest.
Pursuant to Article 6(2) of that Decision, the balance of the Union financial contribution is to be paid on the basis of the application submitted within 60 days of that Decision.
Kõnealuse otsuse artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb liidu rahalise toetuse ülejäänud summa tasuda taotluse alusel, mis tuleb esitada kuuekümne päeva jooksul alates kõnealuse otsuse teatavakstegemisest.
Spain submitted that application on 11 November 2005.
Hispaania esitas kõnealuse taotluse 11. novembril 2005.
Pursuant to Article 4(2) of Decision 2005/650/EC, the balance of the Union financial contribution should now be fixed through a Commission decision to be adopted in accordance with the procedure of Article 40 of Decision 2009/470/EC.
Otsuse 2005/650/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt tuleb liidu rahalise toetuse ülejäänud summa nüüd kindlaks määrata komisjoni otsusega, mis tuleb vastu võtta otsuse 2009/470/EÜ artiklis 40 sätestatud korras.
The results of the inspections carried out by the Commission in compliance with Article 7 of Decision 2005/650/EC and the conditions for granting Union’s financial contributions mean the entire amount of the expenditure submitted cannot be recognised as eligible.
Komisjoni poolt otsuse 2005/650/EÜ artikli 7 ning liidu rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimuste alusel tehtud kontrollide tulemuste põhjal ei saa kõiki taotlustes esitatud kulutusi tunnistada abikõlblikuks.
The Commission’s observations, method of calculating the eligible expenditure and final conclusions were communicated to Spain in a letter dated 1 July 2009.
Komisjoni tähelepanekud, abikõlblike kulutuste arvutamise meetod ja lõplikud järeldused edastati Hispaaniale 1. juulil 2009. aastal saadetud kirjaga.
In view of the above considerations, the total amount of the Union’s financial contribution to the eligible expenditure incurred associated with the eradication and surveillance of bluetongue in Spain in 2004 and 2005 should now be fixed.
Neid asjaolusid silmas pidades tuleks nüüd kindlaks määrata liidu rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses lammaste katarraalse palaviku likvideerimise ja seirega Hispaanias aastatel 2004 ja 2005.
Financial contribution from the Union to Spain
Liidu rahaline toetus Hispaaniale
The total Union financial contribution towards the expenditure associated with eradicating bluetongue in Spain in 2004 and 2005 pursuant to Decision 2005/650/EC is fixed at EUR 2850183,00.
Otsusele 2005/650/EÜ vastav liidu rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses lammaste katarraalse palaviku likvideerimisega Hispaanias 2004. ja 2005. aastal, on 2850183,00 eurot.
The balance of the Union’s financial contribution is fixed at EUR 350183,00.
Liidu rahalise toetuse ülejäänud summa on 350183,00 eurot.
OJ L 238, 15.9.2005, p. 19.
ELT L 238, 15.9.2005, lk 19.
of 28 July 2010
juuli 2010,
renewing the authorisation for continued marketing of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 (SYN-BTØ11-1), authorising foods and food ingredients containing or consisting of field maize Bt11 (SYN-BTØ11-1) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council and repealing Decision 2004/657/EC
geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete edasise turustamise loa uuendamise kohta, Bt11 (SYN-BTØ11-1) põllumaisi sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ning otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
(notified under document C(2010) 5129)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5129 all)
Having regard to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council of 22 September 2003 on genetically modified food and feed [1], and in particular Articles 7(3), 11(3), 19(3) and 23(3) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, [1] eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 11 lõiget 3, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,
Within its application, Syngenta Seeds SAS also requested the authorisation of foods and food ingredients containing or consisting of Bt11 field maize which were never authorised in the Union.
Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. taotles ka põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamist, mida ei ole ELis kunagi varem lubatud.
On 17 February 2009, the European Food Safety Authority (EFSA) gave a favourable opinion [3] in accordance with Article 6 and Article 18 of Regulation (EC) No 1829/2003 and concluded that the new information provided in the application and the review of the literature that has been published since the previous scientific opinion on Bt11 maize [4] by EFSA does not require changes and confirmed the previous conclusion that Bt11 maize is as safe as its non-genetically modified counterpart and that it is unlikely to have an adverse effect on human and animal health or the environment in the context of its proposed uses which also applies to the products which are subject of the application.
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 17. veebruaril 2009 oma heakskiitva arvamuse [3] ning kinnitas, et võttes arvesse taotluses esitatud uut teavet ja pärast toiduohutusameti eelmist, maisi Bt11 käsitlevat teaduslikku arvamust [4] avaldatud kirjanduse ülevaadet, ei ole vaja arvamust muuta, toiduohutusamet kinnitas oma eelmist järeldust, et mais Bt11on sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais, ning et kavandatud kasutusotstarvete korral on ebatõenäoline, et mais Bt11 avaldaks kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele või keskkonnale ning see kehtib ka taotluse kohaste toodete suhtes.
In its opinion, EFSA considered all the specific questions and concerns raised by the Member States in the context of the consultation of the national competent authorities as provided for by Article 6(4) and Article 18(4) of Regulation (EC) No 1829/2003.
Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.