natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only the theoretical consumption was registered, according to an Analysis Certificate, with input-output ratios of all the raw materials for producing 1000 kg of outputs.
Registreeriti vaid arvestuslik tarbimine lähtuvalt analüüsisertifikaadil märgitud kõikide toorainete sisend- ja väljundnormidele 1000 kg valmistoote valmistamise kohta.
These input-output norms are set out by the authorities and periodically reviewed but there are no clear rules and no evidence of how these reviews are performed.
Kõnealused sisend- ja väljundnormid kehtestatakse ametiasutuste poolt ning need vaadatakse korrapäraselt läbi, kuid läbivaatamiste kohta puuduvad selged eeskirjad ja tõendid.
Furthermore, no effective verification system has been implemented in practice by the Government of Pakistan.
Seega ei ole Pakistani valitsus rakendatud tõhusat kontrollisüsteemi.
The authorities claimed that they perform audits on the documentation kept by companies but this is done by looking at what the companies report per standard input-output norm and not on what were the actual production material yields.
Ametiasutused kinnitasid, et nad auditeerivad äriühingute dokumente, kuid tegelikult ainult võrreldakse äriühingute aruandeid standardsete sisend- ja väljundnormidega, kuid ei kontrollita tooraine tegelikku kulu.
The authorities submitted that the relevant PET Analysis Certificate for the sole cooperating exporting producer was reviewed from 2002 (when the first submitted Analysis Certificate was issued) up to IP.
Ametiasutused kinnitasid, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja asjaomane polüetüleentereftalaadi analüüsisertifikaat on läbi vaadatud 2002. aasta (kui anti välja esimene analüüsisertifikaat) ja uurimisperioodi vahel.
From the moment of the adjustment of the Analysis Certificate and onwards, the cooperating exporting producer simply adjusted its registration quantities in the Bond Register as per the Analysis Certificate yields.
Pärast analüüsisertifikaadi muutmist kohandas koostööd teinud eksportiv tootja vaid tollikaupade registris oma registreeritud koguseid vastavalt analüüsisertifikaadis märgitud normidele.
Since 2004, despite the clear evidence that the production process could lead to better performing raw material yields (and thus excess remission of duties), no review of the Analysis Certificate and no investigation on the actual consumption of raw materials used by the cooperating exporting producer was performed.
Kuigi on selge, et tootmisprotsessis võiks toorainet tõhusamalt kasutada ja vältida seega tollimaksude ülemäärast tagastamist, ei ole analüüsisertifikaati pärast 2004. aastat uuesti läbi vaadatud ega uuritud koostööd teinud eksportiva tootja kasutatava tooraine tegelikku tarbimist.
Account taken of all the above, the Manufacturing Bond Scheme has to be considered a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation in the form of forgone government revenue which confers a benefit upon the recipient company.
Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et tollikauba töötlemistehase meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.
In addition, this subsidy scheme can be considered specific, since it is provided to companies that manufacture products in bond and further export goods and is therefore contingent in law on export performance in line with Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
Lisaks on vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda võimaldatakse äriühingutele, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest.
Furthermore, this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Järelikult ei saa seda meedet käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
It does not conform to the strict rules laid down in Annex I, in particular point (i), Annex II and Annex III of the basic Regulation.
Meede ei vasta algmääruse I lisas, eriti punktis i, ning II ja III lisas sätestatud üksikasjalikele tingimustele.
Specifically, the Pakistani Government did not effectively apply its verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (in accordance with Annex II, part (II), point (4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III, part (II), point (2) of the basic Regulation).
Pakistani valitsus ei rakendanud tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide korral vastavalt III lisa II osa punktile 2).
The input-output ratios cannot be considered company-specific standards and not even a verification system of actual consumption.
Sisend- ja väljundnorme ei saa käsitada ei konkreetse äriühingu standarditena ega ka tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina.
This type of process does not enable the Government to verify with sufficient precision what amounts of inputs were consumed in the export production.
Selline menetlus ei võimalda valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksporttoote valmistamiseks.
Furthermore, an effective control done by the Government based on a correctly kept actual consumption register did not take place.
Veelgi enam, valitsusel puudus tõhus kontroll, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist.
In addition, the Pakistani Government did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II, part (II), point(5) and Annex III, part (II), point (3) to the basic Regulation).
Samuti ei viinud Pakistani valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).
The subsidy amount for the exporter was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty) on the material imported under the Manufacturing Bond scheme used for the product concerned during the IP (nominator).
Subsiidiumisumma arvutamisel eksportija kohta lähtuti uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seotud materjalide (nimetaja) importimisel tollikauba töötlemistehase poolt importimisel tasumata tollimaksudest (tollimaksu baasmäär).
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the export turnover generated by the product concerned during the IP because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy rate established in respect of this scheme during the IP for the exporting producer amounts to 2,57 %.
Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,57 %.
The scheme is provided by SRO No. 554(I)/98, dated 12 June 1998.
Meede on sätestatud järgmises õigusaktis: SRO nr 554(I)/98, 12. juuni 1998.
In order to avail this scheme, the importer had to declare to the Customs authorities that the machinery has been duly installed or used in the bonded premises.
Meetme raames toetuse saamiseks pidi importija tõendama tolliametile, et tootmismasinad on nõuetekohaselt paigaldatud või et neid kasutatakse tollikauba töötlemistehases.
The importer, at the time of importation, had to satisfy the Collector of Customs that the machinery or spare parts had been imported for setting up a manufacturing unit in bond and furnish an indemnity bond in the amount of the customs duty.
Importimisel kinnitas importija tollimaksu kogujale, et tootmismasinad või varuosad imporditi tollikaupade tootmisüksuse loomiseks, ning esitas tagatise tollimaksusumma ulatuses.
The said indemnity bond would have been discharged on production of a certificate of installation of the imported machinery.
Kõnealune tagatis vabastati imporditud tootmismasinate paigaldamise sertifikaadi esitamisel.
This scheme was used up to June 2004 and the sole cooperating exporting producer availed benefits for the import of one portion of its plant between 2002 and 2003.
Meedet kohaldati kuni 2004. aasta juunini ning ainuke koostööd teinud eksportiv tootja sai soodustust oma tehase ühe osa importimisel ajavahemikul 2002–2003.
Account taken of above, the scheme has to be considered a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation in the form of foregone government revenue which confers a benefit upon the recipient company.
Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetme kohaldamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.
This subsidy scheme can be considered specific, since it is provided to companies that manufacture products in bond and further export goods and is therefore contingent in law on export performance in line with Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
Vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a on kõnealune subsiidium konkreetne, sest seda kohaldatakse äriühingute suhtes, kes valmistavad tooteid tollikaubast ning ekspordivad seejärel valmistooted, seega sõltub subsiidium seaduse kohaselt eksporditegevusest.
In addition, the benefit derived from the duty unpaid from the import of capital goods cannot be considered a permissible duty drawback system because it concerns capital goods which are not consumed in the production process and thus are not covered by the scope of permissible duty drawback systems set out in Annex I, point (i) of the basic Regulation.
Kapitalikaupade importimisel tasumata tollimaksust saadavat tulu ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina, sest see on seotud kapitalikaupadega, mida ei kasutata tootmisprotsessis täielikult ära, ning lisaks ei kohaldata kapitalikaupade suhtes algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme.
The commercial interest rate during the IP in Pakistan was considered appropriate for this purpose.
Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Pakistanis uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära.
In accordance with Articles 7(2) and 7(3) of the basic Regulation, this subsidy amount (as numerator) has been allocated over the total export turnover during the IP, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy rate established in respect of this scheme during the IP for the exporting producer amounts to 0,01 %.
Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 0,01 %.
The scheme provides a financial refund for domestic purchases of PTA (the main raw material used in the production of PET) produced in Pakistan at 7,5 % of the invoice selling price.
Meede hõlmab rahalisi tagasimakseid 7,5 % ulatuses arvel märgitud müügihinnast Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe (PET tootmisel kasutatav peamine tooraine) ostmisel siseturult.
The scheme is based on the SRO No. 1045(I)/2008 dated September 19, 2008, amended by SRO No. 1299(I)/2008 dated December 22, 2008, and allows all PTA consumers and users to obtain a refund of 7,5 % of their purchases of locally procured PTA.
Meede on sätestatud järgmistes õigusaktides: SRO nr 1045(I)/2008 (19. september 2008), mida on muudetud õigusaktiga SRO nr 1299(I)/2008 (22. detsember 2008); meede võimaldab puhta tereftaalhappe tarbijatel ja kasutajatel taotleda Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmisel tagasimakseid 7,5 % ulatuses.
This scheme is a Compensatory Support to PTA users or consumers listed in the aforesaid SRO and to any other user approved by the Ministry of Textile Industry who becomes eligible in the future.
Meede on sisuliselt tasandustoetus puhta tereftaalhappe kasutajatele või tarbijatele, kes on loetletud eespool nimetatud õigusaktis ning kõikidele teistele kasutajatele, kes tulevikus valikukriteeriumitele vastavad ning kelle tekstiilitööstuse ministeerium heaks kiidab.
This Compensatory Support is provided to offset the impact of locally procured or imported PTA through the State Bank of Pakistan.
Tasandustoetuse eesmärk on tasakaalustada siseturult ostetud või imporditud puhta tereftaalhappe mõju Pakistani riigipanga kaudu.
Application forms to benefit from the scheme are set out as Annexure of the SROs.
Taotlusvormid meetme kohaldamiseks on esitatud õigusaktide lisas.
Furthermore, a list of recipient companies of the scheme is provided directly by the SRO No. 1045(I)/2008.
Lisaks on õigusaktis SRO nr 1045(I)/2008 esitatud loetelu äriühingutest, kelle suhtes meedet kohaldatakse.
This refund is a compensatory support/tariff protection for the polyester industry and is administrated by the State Bank of Pakistan.
Käesolev toetus on tasandustoetus/kaitsemeede polüestritööstuse toetuseks ning toetust haldab Pakistani riigipank.
If PTA is imported, an import duty of 7,5 % is levied.
Puhta tereftaalhappe importimisel nõutakse sisse 7,5 %ne imporditollimaks.
If PTA is purchased from a Pakistani manufacturer that locally produced PTA, a price component of 7,5 % is identified on the invoice sent by the domestic PTA producer to the buyer.
Kui puhast tereftaalhapet ostetakse Pakistani tootjalt ning see on valmistatud Pakistanis, märgib kohalik tereftaalhappe tootja ostjale esitataval arvel eraldi 7,5 %se hinnakomponendi.
Accordingly, the buyer obtains a refund of this 7,5 % upon request.
Kõnealused 7,5 % hüvitatakse ostjale taotluse korral.
The investigation established that in practice the scheme provides a direct financing to the polyester industry of Pakistan.
Uurimisel selgus, et meetme kohaldamist võib käsitada Pakistani polüestritööstuse otsese rahastamisena.
The SROs are intended to favour the procurement of domestically produced PTA.
Asjaomase õigusakti eesmärk on soodustada Pakistanis toodetud puhta tereftaalhappe ostmist.
This support for the domestically procured PTA is considered a direct financing to the buyer.
Puhta tereftaalhappe siseturult ostmise toetust käsitatakse otsetoetusena ostjale.
The investigation established that the sole cooperating exporting producer was explicitly listed in the relevant SRO as a beneficiary of this scheme.
Uurimisel selgus, et ainus koostööd teinud eksportiv tootja on selgesõnaliselt loetletud asjaomases õigusaktis kui äriühing, kelle suhtes meedet kohaldatakse.
In fact, the relevant SRO only mentioned eight companies in Pakistan as parties entitled to this scheme.
Üldse on asjaomases õigusaktis loetletud vaid kaheksa Pakistani äriühingut, kelle suhtes meedet kohaldatakse.
Thus, the cooperating exporting producer obtained benefits derived from the PTA Compensatory Support.
Seega sai koostööd teinud eksportiv tootja tulu puhta tereftaalhappe tasandustoetusest.
Account taken of all the above, this scheme is considered to be a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(i) and Article 3(2) of the basic Regulation because it provides a financial contribution in the form of a direct transfer of funds that confers a clear benefit upon the recipient company.
Eespool toodut arvesse võttes jõuti järeldusele, et käesolev meede on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest meetme raames antakse otsese vahendite ülekandmise vormis rahalist abi ning äriühing saab olulist tulu.
In addition, the scheme is specific within the meaning of Article 4(4)(b) of the basic Regulation, given that the subsidy is contingent upon the use of domestic over imported goods.
Lisaks on meede konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses, sest subsiidium on seotud omamaise toote kasutamisega imporditud toote asemel.
Furthermore, this subsidy can also be considered specific within the meaning of Article 4(4)(a) of the basic Regulation, given that the legislation itself explicitly limits access to this scheme to certain enterprises belonging to the polyester industry.
Meede on konkreetne ka algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, sest õigusaktides on juurdepääs meetmele selgesõnaliselt tagatud vaid teatavatele polüestritööstuse äriühingutele.
Consequently, this subsidy is considered countervailable.
Seega võib subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.
The benefit conferred on the recipient is considered to be the total amount of the financial refund, as reported by the cooperating exporting producer in its accounts.
Äriühingu tuluna käsitati rahaliste vahendite kogusummat, mis on kirjendatud koostööd teinud eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount (nominator) has been allocated over the total sales turnover of the company during the IP because the subsidy is not contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy rate established with regard to this scheme during the IP for the cooperating exporting producer amounts to 2,38 %.
Koostööd teinud eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 2,38 %.
Under this scheme a company can benefit from a special tax regime on its export turnover.
Meetme raames võib äriühing saada tulu tema ekspordikäibe suhtes kohaldatavast erimaksusüsteemist.
The scheme is based on the Sections 154 and 169 of the Income Tax Ordinance, 2001 (ITO) and Division IV of Part III of the First Schedule to the ITO 2001.
Meede on sätestatud 2001. aasta tulumaksumääruse punktides 154–169 ning määruse I lisa IV jao III osas.
This scheme is a system to levy income on the basis of the export turnover and is accessible to every exporter at the time of realisation of the proceeds on account of a sale of goods.
Meetme eesmärk on nõuda tulumaks sisse lähtuvalt ekspordikäibest, meetme kohaldamist võivad taotleda kõik eksportijad toodete müügisumma laekumisel.
A withholding tax of 1 % is deducted by an authorized bank on the value of the export transaction at the time of the realization of foreign exchange proceeds, regardless of any profit of the company.
Eksporditehinguga seotud summa laekumisel peab volitatud pank kinni tasumisele kuuluva maksu (1 %) lähtuvalt eksporditehingu väärtusest, olenemata äriühingu kasumist.
On the other hand, the taxable income of companies on their domestic activities is subject to a 35 % income tax.
Siseriikliku tegevuse puhul kohaldatakse äriühingute maksustatava tulu suhtes 35 % tulumaksu.
This tax deduction, applied directly on the exchange proceeds, is to be considered a final tax on the income arising from the export transactions.
Tehinguga seotud summa laekumisel maha arvatavat maksu käsitatakse eksporditehingu lõpliku tulumaksuna.
No deduction is allowed for any expenditure pertaining to the realisation of the export turnover.
Ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust.
The investigation established that in practice the scheme provides a special and favourable tax treatment for the exporters.
Uurimisel selgus, et meetme kohaldamine on maksualane erikohtlemine ja sellega luuakse eksportijatele soodsad maksutingimused.
Although the portion of the expenses related to the export turnover cannot be deducted, the low tax rate at 1 % of the total export turnover represents an advantageous tax system in comparison with the normal tax regime where a higher rate at 35 % is applied on the normal income, provided that the profits from exports are taxed at a lower rate than those earned on domestic sales.
Kuigi ekspordikäibega seotud kulude suhtes ei kohaldata ühtegi maksusoodustust, on ekspordi kogukäibe suhtes kohaldatav madal maksumäär (1 %) soodne võrreldes tavapärase maksusüsteemiga, kus tavasissetulekute suhtes kohaldatakse kõrgemat maksumäära (35 %), seega maksustatakse eksporditulu madalama määraga kui omamaisel turul teenitud müügitulu.
The cooperating exporting producer obtained benefits derived from the FTR scheme.
Koostööd teinud eksportiv tootja sai tulu lõpliku maksustamise meetme kohaldamisest.
To the extent that this tax regime results in profits due to the fact that exports are taxed at a lower rate the domestic sales, this scheme is considered to be a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a) (ii) and Article 3(2) of the basic Regulation in the form of forgone government revenue that confers a benefit upon the recipient company.
Maksusüsteemi kohaldamisel saadav tulu, mis on seotud asjaoluga, et eksporti maksustatakse madalama määraga kui omamaist müüki, on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning äriühing sai seeläbi tulu.
In addition, this subsidy can be considered specific within the meaning of the Article 4(4)(a) of the basic Regulation, given that the subsidy is contingent upon export performance.
Kuna subsiidium on seotud eksporditegevusega, on see konkreetne algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.
The benefit conferred on the recipient is considered to be the amount of total tax payable according to the income relating to the receipts subject to the FTR (exports), after the deduction of the FTR paid (1 % of the export turnover).
Äriühingu tuluna käsitati maksude kogusummat, mida tuleks maksta selle äriühingu laekumistelt, kelle suhtes kohaldatakse lõpliku maksustamise korda (eksport), pärast lõpliku tollimaksu maha arvamist (1 % ekspordikäibest).
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount (nominator) has been allocated over the total export turnover of the company during the IP, because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud äriühingu kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium on seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy rate established with regard to this scheme during the IP for the exporting producer amounts to 1,95 %.
Eksportiva tootja suhtes uurimisperioodil meetme raames kohaldatud subsiidiumi määr oli 1,95 %.
V. Export Long-Term Fixed Rate Financing Scheme (LTF-EOP)
V. Ekspordi pikaajalise kindla määraga rahastamise kava
The purpose of the Long-Term Financing for the Export Oriented Projects (LTF-EOP) is to enable eligible financial institutions to provide financing facilities on attractive terms and conditions to borrowers for import of machinery, plant, equipment and accessories thereof.
Ekspordile suunatud projektide pikaajalise kindla määraga rahastamise kava (edaspidi „LTF-EOP kava”) eesmärk on võimaldada finantsasutustel pakkuda laenajatele soodsatel tingimustel laenu nende tootmismasinate, -seadmete ja -sisseseade importimiseks.