natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That portion of the sub-area lying between the coast of Newfoundland from Cape Bauld to Cape Ray and a line described as follows: beginning at Cape Bauld, thence due north to the parallel of 52° 15′ N, thence due west to the Labrador coast, thence along the Labrador coast to the terminus of the Labrador-Quebec boundary, thence along a rhumb line in a south-westerly direction to a point at 49° 25′ N 60° 00′ W, thence due south to a point at 47° 50′ N 60° 00′ W, thence along a rhumb line in a south-easterly direction to the point at which the boundary of sub-area 3 intersects the straight line joining Cape North, Nova Scotia with Cape Ray, Newfoundland, thence to Cape Ray, Newfoundland;
Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52° 15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni;
That portion of the sub-area lying between the south coast of Quebec from the terminus of the Labrador Quebec boundary to Pte. des Monts and a line described as follows: beginning at Pte. des Monts, thence due east to a point at 49° 25′ N 64° 40′ W, thence along a rhumb line in an east-south-easterly direction to a point at 47° 50′ N 60° 00′ W, thence due north to a point at 49° 25′ N 60° 00′ W, thence along a rhumb line in a north-easterly direction to the terminus of the Labrador-Quebec boundary;
Alapiirkonna osa, mis asub Québeci lõunarannikul Labradori-Québeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini.
That portion of the sub-area lying between the coasts of Nova Scotia, New Brunswick and Quebec from Cape North to Pte. des Monts and a line described as follows: beginning at Pte. des Monts, thence due east to a point at 49° 25′ N 64° 40′ W, thence along a rhumb line in a south-easterly direction to a point at 47° 50′ N 60° 00′ W, thence along a rhumb line in a southerly direction to Cape North, Nova Scotia;
Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Québeci ranniku ning järgmise joone vahel: joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini.
That portion of the sub-area lying between the coast of Nova Scotia between Cape North and Fourchu and a line described as follows: beginning at Fourchu, thence along a rhumb line in an easterly direction to a point at 45° 40′ N 60° 00′ W, thence due south along the meridian of 60° 00′ W to the parallel of 44° 10′ N, thence due east to the meridian of 59° 00′ W, thence due south to the parallel of 39° 00′ N, thence due east to a point where the boundary between sub-areas 3 and 4 meets the parallel of 39° 00′ N, thence along the boundary between sub-areas 3 and 4 and a line continuing in a north-westerly direction to a point at 47° 50′ N 60° 00′ W, and thence along a rhumb line in a southerly direction to Cape North, Nova Scotia;
Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39° 00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.
Northern subdivision — That portion of division 4V lying north of the parallel of 45° 40′ N;
põhjapoolne alarajoon – rajooni 4V osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust põhja pool;
Southern subdivision — That portion of division 4V lying south of the parallel of 45° 40′ N.
lõunapoolne alarajoon – rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust lõuna pool.
That portion of the sub-area lying between the coast of Nova Scotia from Halifax to Fourchu and a line described as follows: beginning at Fourchu, thence along a rhumb line in an easterly direction to a point at 45° 40′ N 60° 00′ W, thence due south along the meridian of 60° 00′ W to the parallel of 44° 10′ N, thence due east to the meridian of 59° 00′ W, thence due south to the parallel of 39° 00′ N, thence due west to the meridian of 63° 20′ W, thence due north to a point on that meridian at 44° 20′ N, thence along a rhumb line in a north-westerly direction to Halifax, Nova Scotia;
Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63° 20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44° 20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini.
That portion of the sub-area lying between the western boundary of sub-area 4 and the coasts of New Brunswick and Nova Scotia from the terminus of the boundary between New Brunswick and Maine to Halifax, and a line described as follows: beginning at Halifax, thence along a rhumb line in a south-easterly direction to a point at 44° 20′ N 63° 20′ W, thence due south to the parallel of 39° 00′ N, and thence due west to the meridian of 65° 40′ W.
Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine’i vahelise piiri lõpp-punktist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44° 20′ põhjalaiust ja 63° 20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65° 40′ läänepikkust.
6.(a) Sub-area 5
Alapiirkond 5
That portion of the Convention Area lying to the west of the western boundary of sub-area 4, to the north of the parallel of 39° 00′ N, and to the east of the meridian of 71° 40′ W.
Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71° 40′ läänepikkust ida pool.
6.(b) Sub-area 5 is composed of two divisions:
Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonist:
That portion of the sub-area lying between the coasts of Maine, New Hampshire and Massachusetts from the border between Maine and New Brunswick to 70° 00′ W on Cape Cod (at approximately 42° N) and a line described as follows: beginning at a point on Cape Cod at 70° W (at approximately 42° N), thence due north to 42° 20′ N, thence due east to 67° 18′ 13,15′′ W at the boundary of sub-areas 4 and 5, and thence along that boundary to the boundary of Canada and the United States;
Alapiirkonna osa, mis asub Maine’i, New Hampshire’i ja Massachusettsi ranniku (Maine’i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70° 00′ läänepikkust Cape Codis – ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42° 20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67° 18′ 13,15′′ läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini.
That portion of the sub-area lying to the south and east of division 5Y.
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5Y lõuna ja ida pool.
Division 5Z is divided into two subdivisions: an eastern subdivision and a western subdivision deﬁned as follows:
Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idapoolseks alarajooniks ja läänepoolseks alarajooniks, mida määratletakse järgmiselt:
Eastern subdivision — That portion of division 5Z lying east of the meridian of 70° 00′ W;
idapoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust ida pool;
Western subdivision — That portion of division 5Z lying west of the meridian of 70° 00′ W.
läänepoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool.
7.(a) Sub-area 6
Alapiirkond 6
That part of the Convention Area bounded by a line beginning at a point on the coast of Rhode Island at 71° 40′ W, thence due south to 39° 00′ N, thence due east to 42° 00′ W, thence due south to 35° 00′ N, thence due west to the coast of North America, thence northwards along the coast of North America to the point on Rhode Island at 71° 40′ W.
Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71° 40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39° 00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71° 40′ läänepikkust Rhode Islandil.
7.(b) Sub-area 6 is composed of eight divisions:
Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonist:
That portion of the sub-area lying to the north of the parallel of 39° 00′ N and to the west of sub-area 5;
Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool.
That portion of the sub-area lying to the west of 70° 00′ W, to the south of the parallel of 39° 00′ N, and to the north and west of a line running westward along the parallel of 37° 00′ N to 76° 00′ W and thence due south to Cape Henry, Virginia;
Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37° 00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76° 00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni.
That portion of the sub-area lying to the west of 70° 00′ W and to the south of division 6B;
Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool.
That portion of the sub-area lying to the east of divisions 6B and 6C and to the west of 65° 00′ W;
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja meridiaanist 65° 00′ läänepikkust lääne pool.
That portion of the sub-area lying to the east of division 6D and to the west of 60° 00′ W;
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja meridiaanist 60° 00′ läänepikkust lääne pool.
That portion of the sub-area lying to the east of division 6E and to the west of 55° 00′ W;
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja meridiaanist 55° 00′ läänepikkust lääne pool.
That portion of the sub-area lying to the east of division 6F and to the west of 50° 00′ W;
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja meridiaanist 50° 00′ läänepikkust lääne pool.
That portion of the sub-area lying to the east of division 6G and to the west of 42° 00′ W.
Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja meridiaanist 42° 00′ läänepikkust lääne pool.
Annex II to the Convention
Konventsiooni II lisa
Rules concerning the ad hoc panel procedure pursuant to Article XV
Ajutise vaekogu menetlusega seotud eeskirjad vastavalt artiklile 15
The Executive Secretary shall establish and maintain a list of experts who are willing and able to serve as panellists.
Tegevsekretär koostab ja peab nimekirja ekspertidest, kes soovivad tegutseda ajutise vaekogu liikmetena ja on selleks võimelised.
Each Contracting Party shall be entitled to nominate up to five experts whose competence in the legal, scientific or technical aspects of fisheries covered by the Convention is established.
Iga konventsiooniosaline võib määrata kuni viis eksperti, kes on pädevad konventsiooniga hõlmatud kalandusalastes juriidilistes, teaduslikes ja tehnilistes küsimustes.
The nominating Contracting Party shall provide information on relevant qualifications and experience of each of its nominees.
Eksperdi määranud konventsiooniosaline esitab teabe iga enda määratud eksperdi erialase kvalifikatsiooni ja töökogemuste kohta.
The Contracting Parties to the dispute shall notify the Executive Secretary of their intention to submit a dispute to an ad hoc panel.
Vaidlevad konventsiooniosalised teatavad tegevsekretärile oma kavatsusest esitada oma vaidlus ajutisele vaekogule.
The notification shall be accompanied by a full description of the subject matter of the dispute as well as the grounds invoked by each Party.
Teatisega koos esitatakse vaidlusküsimuse täielik kirjeldus ja kõigi vaidluses osalejate põhjendused.
The Executive Secretary shall promptly transmit a copy of the notification to all Contracting Parties.
Tegevsekretär edastab teatise koopia viivitamata kõikidele konventsiooniosalistele.
Where another Contracting Party wishes to become Party to a dispute, it may join the process of constituting a ad hoc panel, unless the original Parties to the dispute disagree.
Kui mõni teine konventsiooniosaline soovib saada vaidlevaks osaliseks, siis võib ta osaleda ajutise vaekogu moodustamisel, kui algselt vaidluses osalenud ei ole selle vastu.
The Contracting Party wishing to become a party to the dispute should notify this intention within 15 days after having received the notification referred to in paragraph 2.
Konventsiooniosaline, kes soovib saada vaidlevaks osaliseks, peaks teatama oma kavatsusest 15 päeva jooksul alates lõikes 2 osutatud teatise saamisest.
No sooner than 30 days and no later than 45 days after the notification referred to in paragraph 2, the Contracting Parties to the dispute shall notify the Executive Secretary of the constitution of the ad hoc panel, including the names of the panellists and the time schedule for its work.
Mitte enne 30 ja mitte hiljem kui 45 päeva möödudes lõikes 2 osutatud teatise saatmise päevast teavitavad vaidlevad konventsiooniosalised tegevsekretäri ajutise vaekogu moodustamisest, lisades vaekogu liikmete nimed ja tööplaani.
Unless the Parties agree otherwise, the following shall apply:
Kui vaidlevad osalised ei otsusta teisiti, kohaldatakse järgmisi punkte:
the ad hoc panel shall consist of three members;
ajutine vaekogu koosneb kolmest liikmest;
the Contracting Parties to the dispute shall each select one panellist and agree on the third panellist;
kumbki konventsiooniosaline määrab ühe liikme ja kolmanda suhtes lepitakse kokku;
the third panellist shall chair the ad hoc panel;
see kolmas liige juhatab ajutist vaekogu;
the third panellist shall not be a national of either Contracting Party to the dispute and shall not be of the same nationality as either of the first two panellists; and
kolmas liige ei tohi olla kummagi vaidleva konventsiooniosalise riigi kodanik ega samast rahvusest kui esimesed kaks liiget ning
in case of a dispute between more than two Contracting Parties, Contracting Parties to the dispute which are of the same interest shall select one panellist jointly.
kui vaidluses osaleb rohkem kui kaks konventsiooniosalist, valivad ühesuguste huvidega konventsiooniosalised ühiselt ühe liikme.
If the Parties to the dispute can not agree on the nomination of the third panellist, the President of the International Tribunal of the Law of the Sea shall make the appointment, unless the Contracting Parties to the dispute agree that the appointment be made by another person or a third State.
Kui vaidlevad osalised ei suuda kokku leppida kolmanda liikme määramises, määrab selle Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu president, kui vaidlevad osalised ei ole kokku leppinud, et selle liikme määrab muu isik või kolmas riik.
Any Contracting Party, which is not a Party to the dispute, may attend all hearings of the ad hoc panel, make written and oral submissions to the ad hoc panel and receive the submissions of each Party to the dispute.
Iga konventsiooniosaline, kes ei osale vaidluses, võib kuulata ajutise vaekogu kõiki istungeid, esitada vaekogule kirjalikke ja suulisi avaldusi ja saada avaldusi igalt vaidluses osalejalt.
At the request of a Contracting Party to the dispute, or on its own initiative, the ad hoc panel may seek information and technical advice from any person or body that it deems appropriate, provided that the Parties to the dispute so agree.
Vaidleva konventsiooniosalise taotlusel või oma initsiatiivil võib ajutine vaekogu paluda teavet ja tehnilist nõu igalt isikult või asutuselt, mida ta peab asjakohaseks, kui vaidlevad pooled sellega nõus on.
Unless the Contracting Parties to the dispute otherwise agree, the ad hoc panel shall, within 90 days from the constitution of the ad hoc panel, make its report and recommendations referred to in Article XV paragraph 4 of the Convention.
Kui vaidlevad konventsiooniosalised ei lepi kokku teisiti, koostab ajutine vaekogu 90 päeva jooksul alates tema moodustamisest konventsiooni artikli 15 lõikes 4 osutatud aruande ja soovitused.
The report and recommendations shall be confined to the subject matter of the dispute and state the reasons on which they are based.
Aruanne ja soovitused piirduvad vaidlusaluse küsimusega ning neis esitatakse vaidluse põhjused.
The report and recommendations shall be communicated promptly, through the Executive Secretary, to all Contracting Parties.
Aruanne ja soovitused edastatakse tegevsekretäri kaudu kiiresti kõigile konventsiooniosalistele.
The ad hoc panel shall aim at reaching a consensus in its conclusions.
Ajutine vaekogu püüab oma otsustes saavutada üksmeelt.
If this is not possible the ad hoc panel shall reach its conclusions by a majority of its members, who may not abstain from voting.
Kui see ei ole võimalik, võtab ajutine vaekogu otsused vastu liikmete häälteenamusega, kusjuures keegi ei tohi jääda erapooletuks.
The ad hoc panel may adopt any rules of procedure, which it deems necessary to accelerate the proceedings.
Ajutine vaekogu võib vastu võtta sellise töökorra, mida peab vajalikuks menetluse kiirendamiseks.
Costs of the ad hoc panel shall be borne by the Contracting Parties to the dispute in equal parts.
Ajutise vaekogu kulud kannavad vaidlevad osalised võrdsetes osades.
In relation to the ad hoc panel established pursuant to Article XIV paragraphs 7 and 8, the Parties shall be deemed to be the Commission and the objecting Contracting Party and the provisions of this Annex shall apply, with the exceptions of paragraphs 3 and 4(e).
Artikli 14 lõigete 7 ja 8 kohaselt moodustatud ajutises vaekogus käsitatakse vaidlevate osalistena komisjoni ja temale vastuväiteid esitavat konventsiooniosalist ning kohaldatakse käesoleva lisa sätteid, v.a punkt 3 ja punkti 4 alapunkt e.
Nothing in this Convention shall prejudice the rights, jurisdiction and duties of Contracting Parties under the 1982 Convention or the 1995 Agreement.
Käesolev konventsioon ei vaidlusta ega sea kahtluse alla konventsiooniosaliste õigusi, jurisdiktsiooni ega kohustusi, mis tulenevad 1982. aasta konventsioonist või 1995. aasta kokkuleppest.
This Convention shall be interpreted and applied in the context of and in a manner consistent with the 1982 Convention and the 1995 Agreement.
Käesolevat konventsiooni tõlgendatakse ja kohaldatakse 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppe alusel ning viisil, mis on nendega kooskõlas.
The General Council of NAFO adopted the Amendment to the Convention at its Annual Meetings in 2007 and 2008 (hereinafter referred to as ‘the Amendment’). The Amendment revises many aspects of the Convention with the primary purpose of bringing it more into line with other more recent regional conventions and international instruments within the field of fisheries and incorporating modern concepts of fisheries management.
NAFO üldnõukogu võttis konventsiooni muudatuse vastu oma aastakoosolekutel 2007. ja 2008. aastal (edaspidi „muudatus”) Muudatusega vaadatakse läbi konventsiooni mitmed aspektid, pidades silmas peaeesmärki: ühtlustada seda muude, hiljem vastu võetud piirkondlike konventsioonide ja rahvusvaheliste aktidega kalanduse vallas ning lisada kalavarude majandamise nüüdisaegsed põhimõtted.
amending the status with regard to the European Union of the island of Saint-Barthélemy
Saint-Barthélemy saare staatuse muutmise kohta Euroopa Liidu suhtes
Article 355 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) allows the European Council, on the initiative of the Member State concerned and acting unanimously after consulting the Commission, to adopt a decision amending the status, with regard to the Union, of a Danish, French or Netherlands country or territory referred to in paragraphs 1 and 2 of Article 355.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 355 võimaldab Euroopa Ülemkogu asjaomaste liikmesriikide algatusel võtta pärast konsulteerimist komisjoniga vastu ühehäälse otsuse, millega muudetakse artikli 355 punktides 1 ja 2 osutatud Taani, Prantsusmaa või Madalmaade maa või territooriumi staatust liidu suhtes.
In a letter from the French President dated 30 June 2010, the French Republic (hereinafter ‘France’) asked the European Council to take such a decision as regards the island of Saint-Barthélemy which is referred to in Article 355(1) of the TFEU.
Prantsuse Vabariik (edaspidi „Prantsusmaa”) taotles oma presidendi 30. juuni 2010. aasta kuupäevaga kirjas, et Euroopa Ülemkogu teeks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 355 punktis 1 osutatud otsuse Saint-Barthélemy kohta.
France has requested that the status of this island should change from that of outermost region, covered by Article 349 of the TFEU, to that of overseas country or territory, covered by Part Four of the TFEU.
Prantsusmaa taotleb, et kõnealuse saare staatus, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaselt äärepoolseim piirkond, muudetaks ülemeremaa ja -territooriumi staatuseks, mis on sätestatud liidu toimimise lepingu neljandas osas.
France’s request reflects the desire expressed by the elected representatives of the island of Saint-Barthélemy, which is a French overseas collectivity, governed by Article 74 of the French Constitution, with autonomy, to obtain a status with regard to the Union which would be better suited to its status under national law, particularly given its remoteness from the mainland, its small insular economy largely devoted to tourism and subject to difficulties in obtaining supplies which hamper the application of some Union standards.
Saint-Barthélemy saar on Prantsusmaa põhiseaduse artikli 74 alusel Prantsuse Vabariigi autonoomne ülemereüksus ning Prantsusmaa taotlus kajastab Saint-Barthélemy saare valitud esindajate soovi anda saarele Euroopa Liidu suhtes staatus, mis vastaks paremini saarele siseriikliku õigusega kehtestatud staatusele eelkõige järgmise tõttu: füüsiline kaugus mandriosast, väikesaare majandus, mis on suuresti keskendunud turismile ning mille puhul on raskusi tarnete hankimisel, mis omakorda takistab Euroopa Liidu osade normide kohaldamist.
France has undertaken to conclude the agreements necessary to ensure that the interests of the Union are preserved when this change takes place.
Prantsusmaa on võtnud kohustuse sõlmida vajalikud lepingud, et võtta kõnealuse staatuse muutmise korral arvesse liidu huvisid.