natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Community legislation on quality of waters and contaminants in food, including Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy [4], Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive) [5], Commission Regulation (EC) No 1881/2006 of 19 December 2006 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [6], and Regulations (EC) No 852/2004 [7], (EC) No 853/2004 [8] and (EC) No 854/2004 [9] of the European Parliament and of the Council provide for environmental objectives for water and ensures high food quality.
Kõnealused õigusaktid on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), [5] komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, [6] ning määrused (EÜ) nr 852/2004, [7] (EÜ) nr 853/2004 [8] ja (EÜ) nr 854/2004 [9].
It is therefore appropriate to draw up a sustainable management plan for seaweed and aquaculture production specifying measures, such as waste reduction.
Seetõttu on asjakohane koostada merevetikate tootmise ja vesiviljelustootmise säästva majandamise kava, milles on täpsustatud meetmed, nt jäätmete vähendamine.
Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment [10], Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora [11] and Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds [12] should ensure proper interaction with the environment while taking into account the impact of these activities on the environmental objectives for water set out in application of Directives 2000/60/EC and 2008/56/EC.
Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, [10] nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta [11] ning nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta [12] peaksid tagama nõuetekohase koostoime keskkonnaga, võttes samas arvesse kõnealuse tegevuse mõju direktiivides 2000/60/EÜ ja 2008/56/EÜ sätestatud veekeskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele.
Provisions should be made for drawing up an environmental assessment covering best adaptation to the surrounding environment and mitigation of possible negative effects.
Sätestada tuleks keskkonnamõju hindamine, mis hõlmab tootmise parimat kohandamist ümbritseva keskkonnaga ja võimaliku kahju leevendamist.
There should be consideration that such assessments should ensure that organic production of seaweed and aquaculture animals which is a relative new activity in comparison with organic agriculture is not only environmentally acceptable, but relative to other options, most in accord with broad public interests and both environmentally suitable and sustainable.
Sellised hinnangud peaksid tagama, et merevetikate ja vesiviljelusloomade mahetootmine, mis on suhteliselt uus tegevus võrreldes mahepõllumajandusega, ei ole üksnes keskkonnaohutu, vaid muude valikutega võrreldes ka kõige enam kooskõlas üldiste huvidega ning keskkonnale sobiv ja seda säästev tegevus.
The specific soluble medium of water requires organic and non-organic aquaculture production units to be adequately separated; appropriate separation measures should be laid down.
Kuna veel on lahustav toime, peavad mahepõllumajanduslikud vesiviljelustootmisüksused olema piisavalt eraldatud mittemahepõllumajanduslikest tootmisüksustest; selleks tuleks sätestada asjakohased eraldavad meetmed.
Given the variability of situations regarding both freshwater and marine environments throughout the Community it is preferable that adequate separation distances are set at Member States level, as Member States are best equipped to deal with separation given the heterogeneous nature of such aquatic environments.
Võttes arvesse nii magevee- kui ka merekeskkonna olukorra erinevusi kogu ühenduses, on soovitatav sätestada piisav ohutu kaugus liikmesriikide tasandil, kuna liikmesriigid suudavad kõige paremini võtta eralduskauguse määramisel arvesse selliste veekeskkondade heterogeense olemust.
The cultivation of seaweed can have a beneficial effect in some respects such as nutrient removal and can facilitate polyculture.
Merevetikate tootmisel võib olla teatav soodne mõju, nt toitainete kõrvaldamine, ka võib merevetikate tootmine hõlbustada polükultuuri.
Care needs to be taken not to over-harvest wild seaweed beds to permit their regeneration and to ensure that production does not cause a significant impact on the state of the aquatic environment.
Looduslike merevetikate kasvukohtadel ei tohi väljapüük olla nii intensiivne, et see kahjustaks vetikate taastumisvõimet, ning tootmine ei tohi oluliselt mõjutada veekeskkonna seisundit.
Member States faces increasing shortages in the supply of organic protein crops.
Liikmesriikide ees seisev probleem on mahemeetodil toodetud valgurikka sööda varude üha suurenev puudujääk.
At the same time the imports of organic protein feed have been insufficient to meet requirements.
Samas ei ole mahemeetodil toodetud valgurikka sööda import olnud piisav ega rahulda nõudmist.
The total cultivation area of organic protein crops is not large enough to meet the need for organic protein; therefore protein feed derived from parcels in their first year of conversion should be allowed to be fed under certain conditions.
Mahemeetodil kasvatatava valgurikka sööda üldine tootmispind ei ole sellise sööda vajaduse rahuldamiseks piisav; seepärast tuleks teatavatel tingimustel lubada esimest aastat üleminekujärgus olevatelt maatükkidelt saadud valgurikka sööda kasutamist.
Given the early stage of organic aquaculture animal production organic broodstock is not available in sufficient quantities.
Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmine on alles varases arengujärgus ning seetõttu ei ole saada piisavas koguses sugukarja.
Provision should be made for the introduction of non-organic broodstock and juveniles under certain conditions.
Sätestada tuleks mittemahepõllumajandusliku sugukarja ja mittemahepõllumajanduslike noorvormide kasutuselevõtt teatavatel tingimustel.
Organic aquaculture animal production should ensure that species-specific needs of animals are met.
Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmises tuleks tagada loomade liigiomaste vajaduste rahuldamine.
In this regard husbandry practices, management systems and containment systems should satisfy the welfare needs of animals.
Selleks peaksid kasvatustavad, majandamissüsteemid ja hoidlad rahuldama loomade heaolu vajadused.
Provisions on the appropriate construction of cages and net pens at sea as well as for rearing systems on land should be made.
Kehtestada tuleks meres asuvate puuride ja võrksumpade ning maismaal asuvate kasvatussüsteemide sobivat ehitust käsitlevad eeskirjad.
To minimise pests and parasites and for the reason of high animal welfare and health, maximum stocking densities should be laid down.
Kahjurite ja parasiitide ohu minimeerimiseks ning loomade heaolu ja tervise tagamiseks tuleks ette näha suurimad asustustihedused.
Taking account of the broad variation of species with particular needs, specific provisions should be laid down.
Suurt hulka paljude erivajadustega liike arvestades tuleks ette näha erisätted.
Recent technical development has led to increasing use of closed recirculation systems for aquaculture production, such systems depend on external input and high energy but permit reduction of waste discharges and prevention of escapes.
Hiljutise tehnikaarengu taustal on vesiviljeluses järjest enam hakatud kasutama kinnise veekasutusega süsteeme, mis on välise sisendi ja suure energiatarbimisega, kuid võimaldavad vähendada jäätmeteket ning vältida loomade väljapääsemist.
Due to the principle that organic production should be as close as possible to nature the use of such systems should not be allowed for organic production until further knowledge is available.
Kuna mahepõllumajanduses valitseb põhimõte, et toota tuleks võimalikult looduslikul viisil, ei tohiks lubada kõnealuste süsteemide kasutust mahepõllumajanduslikus tootmises, kuni nende kohta on olemas täiendavaid andmeid.
Exceptional use should be possible only for the specific production situation of hatcheries and nurseries.
Neid tuleks erandkorras lubada üksnes haudemajades ja edasikasvatusrajatistes kõnealuste rajatiste erilise tootmisolukorra tõttu.
The overall principles for organic production, as provided for in Article 4 and 5 of Regulation (EC) No 834/2007, shall be based on an appropriate design and management of biological processes, based on ecological systems using natural resources which are internal to the system by methods that, in particular practice aquaculture complying with the principle of sustainable exploitation of fisheries.
Määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklite 4 ja 5 kohased mahepõllumajandusliku tootmise üldpõhimõtted põhinevad ökosüsteemidel põhinevatel, süsteemisiseseid loodusressursse kasutavate bioloogiliste protsesside kavandamise ja juhtimise meetoditel, mis vastavad kalavarude säästva kasutamise põhimõtet järgivale vesiviljelusele.
They provide also for the principle that the biodiversity of natural aquatic ecosystems has to be maintained in aquaculture production.
Nendes on sätestatud ka põhimõte, et vesiviljelustootmises tuleb säilitada looduslike veeökosüsteemide bioloogiline mitmekesisus.
These principles are otherwise based on risk assessment, and the use of precautionary and preventive measures, when appropriate.
Muul juhul põhinevad kõnealused põhimõtted riskide hindamisel ning vajaduse korral ettevaatusabinõude ja ennetavate meetmete kasutamisel.
To this end, it should be clarified that artificial induction of the reproduction of aquaculture animals through hormones and hormones derivatives is incompatible with the concept of organic production and consumer perception of organic aquaculture products and that such substances should therefore not be used in organic aquaculture.
Seepärast tuleks selgitada, et hormoonide ja nende derivaatide kasutamine vesiviljelusloomade paljunemise esilekutsumiseks on vastuolus mahetootmise põhimõtetega ja tarbijate arusaamaga mahevesiviljelustoodetest ning et seetõttu ei tohiks mahevesiviljeluses kõnealuseid aineid kasutada.
Feed for aquaculture animals should meet the nutritional needs and is also required to meet the health requirement that feed coming from a species is not fed to the same species as laid down in Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies [13].
Vesiviljelusloomade sööt peaks vastama nende toitainevajadustele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) [13] sätestatud tervishoiunõudele, mille kohaselt ei anta loomaliikidele samast liigist saadud sööta.
It is therefore appropriate to lay down specific provisions for carnivorous and non-carnivorous aquaculture animals.
Seetõttu on asjakohane ette näha lihatoidulisi ja mittelihatoidulisi vesiviljelusloomi käsitlevad erisätted.
The raw materials for feeding organic carnivorous fish and crustaceans should preferably be derived from sustainable exploitation of fisheries as referred to in Article 5(o) of Regulation (EC) No 834/2007 and defined in Article 3(e) of Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy [14] or organic feed derived from organic aquaculture sources.
Mahepõllumajanduslike mittelihatoiduliste kalade ja koorikloomade sööda toormaterjal peaks eelistatult pärinema kalavarude säästvast kasutamisest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 5 punktis o ning mis on määratletud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) [14] artikli 3 punktis e, või nende sööt peaks pärinema mahepõllumajandusliku vesiviljeluse allikatest.
Given the early stage of organic aquaculture and sustainable fisheries shortages of organic feed or feed from sustainable fisheries may occur, provisions should be made for the use of non-organic feed and be based on Regulation (EC) No 1774/2002 of the European Parliament and of the Council [15], which sets the health rules for material of fish origin which may be used in aquaculture and provides for a ban on the feeding of certain materials derived from farmed fish to farmed fish of the same species.
Kuna mahepõllumajanduslik vesiviljelus on alles varases arengujärgus ning säästvas kalanduses ei pruugi olla piisavalt mahepõllumajanduslikku sööta või säästvast kalandusest pärinevat sööta, tuleks ette näha mittemahepõllumajanduslikku sööta käsitlevad sätted, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002, [15] millega kehtestatakse kaladest saadud, vesiviljeluses lubatud materjalidega seotud tervishoiueeskirjad ning keelatakse kasvatatavate kalade söötmine teatavate materjalidega, mis on saadud kasvatatavatest sama liigi kaladest.
For the purpose of organic aquaculture animal and seaweed production, the use of certain non-organic feed materials, feed additives and processing aids is allowed under well-defined conditions.
Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmises on täpselt määratletud tingimustel lubatud kasutada mittemahepõllumajanduslikke söödamaterjale, söödalisandeid ja sööda abiaineid.
New materials in question should be authorised according to Article 16(1) of Regulation (EC) No 834/2007.
Uute kõnealuste materjalide kasutuselevõttu tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1.
Based on the recommendation of an ad-hoc expert group [16] on ‘Fish feed and cleaning materials in organic aquaculture’ which concluded that such substances already listed in Annex V and Annex VI to Regulation (EC) No 889/2008 and authorised for organic livestock production should be allowed also for organic aquaculture and concluding that certain substances are essential for particular fish species, such substances should be added to Annex VI to that Regulation.
Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutatavat kalasööta ja puhastusvahendeid käsitlev ajutine eksperdirühm [16] järeldas, et määruse (EÜ) nr 889/2008 V ja VI lisas juba loetletud, mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses lubatud aineid tuleks lubada ka mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses, ning et teatavad ained on mõningatele kalaliikidele hädavajalikud. Nimetatud eksperdirühma soovitustele tuginedes tuleks sellised ained lisada kõnealuse määruse VI lisasse.
The cultivation of filter feeding bivalve molluscs can have a beneficial effect on coastal water quality via the removal of nutrients and their use can also facilitate polyculture.
Filtreerivate kahepoolmeliste molluskite viljelus võib avaldada soodsat mõju rannikuvee kvaliteedile, nt toitainete kõrvaldamise kaudu, ning nende kasutus võib hõlbustada ka polükultuuri.
Specific rules for molluscs should be laid down by taking into account that supplementary feeding is not required and that the environmental impact could be consequently lower than other branches of aquaculture in this respect.
Kehtestada tuleks molluskeid käsitlevad erieeskirjad, võttes arvesse, et täiendav söötmine ei ole vajalik ning seepärast võib sellega seotud keskkonnamõju olla väiksem kui muude vesiviljelusharude puhul.
Animal health management should be primarily based on the prevention of disease.
Loomatervishoiumeetmed peaks peamiselt põhinema taudide vältimisel.
The measures provided for in this Regulation should be without prejudice to Council Directive 2006/88/EC of 24 October 2006 on animal health requirements for aquaculture animals and products thereof, and on the prevention and control of certain diseases in aquatic animals [17] in case of veterinary treatment.
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ei tohiks veterinaarravi puhul piirata nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) [17] kohaldamist.
Certain substances for cleaning, antifouling treatment and disinfection of production equipment and facilities should be allowed under defined conditions.
Määratletud tingimustel tuleks lubada kasutada teatavaid tootmisseadmete ja -rajatiste puhastamise, ummistamisvastase töötlemise ning desinfitseerimise aineid.
In the presence of live animals the use of disinfection substances requires particular care and measures to ensure that the application is not harmful.
Elusloomade juuresolekul nõuab desinfitseerimisainete kasutamine erilist hoolt ning meetmete võtmist kahju vältimiseks.
Such substances should be authorised according to Article 16(1) of Regulation (EC) No 834/2007.
Selliste ainete kasutust tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1.
Based on the recommendation of an ad-hoc expert group such substances should be listed in the Annex.
Ajutise eksperdirühma soovituse kohaselt tuleks sellised ained loetleda lisas.
Specific rules for veterinary treatment should be laid down ranking the different types of treatments and limiting the frequency of use in the case of allopathic treatments.
Kehtestada tuleks veterinaarravi käsitlevad erieeskirjad, milles on järjestatud eri raviliigid ning millega piiratakse allopaatiliste veterinaarravimite kasutussagedust.
Precaution should be taken during the handling and transport of live fish so as to meet their physiological needs.
Eluskalade füsioloogiliste vajaduste rahuldamiseks tuleks nende käitlemise ja veo ajal rakendada ettevaatusabinõusid.
The conversion to the organic production method requires the adaptation of all means to the organic method for a given period.
Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminekuks on vajalik kõikide kasutatavate tavade kohandamine mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga teatava ajavahemiku jooksul.
Depending on the previous production systems specific conversion periods should be laid down.
Sätestada tuleks üleminekuaeg sõltuvalt eelnevast tootmissüsteemist.
It appeared that certain Annexes of Regulation (EC) No 889/2007 contain mistakes; Provisions to correct these mistakes should be taken.
Määruse (EÜ) nr 889/2007 teatavates lisades on ilmnenud vead. Need vead tuleks parandada.
Provisions for specific control requirements which take account of the specificities of aquaculture should be laid down.
Sätestada tuleks spetsiifilised kontrollinõuded, võttes arvesse vesiviljeluse eripära.
To facilitate the conversion of holdings already producing organically under national or private standards to the new Community rules certain transitional measures should be laid down.
Selleks et lihtsustada nende ettevõtete vastavusseviimist uute ühenduse eeskirjadega, kes juba praegu toodavad mahepõllumajanduslikul meetodil siseriiklike või erasektori normide kohaselt, tuleks ette näha teatavad üleminekumeetmed.
Organic aquaculture is a relatively new field of organic production compared to organic agriculture, where long experience exists at the farm level.
Mahepõllumajanduslik vesiviljelus on suhteliselt uus mahetootmisala võrreldes mahepõllumajandusega, kus põllumajandusettevõtetel on pikaaegsed kogemused.
Given consumers’ growing interest in organic aquaculture products further growth in the conversion of aquaculture units to organic production is likely.
Võttes arvesse tarbijate suurenevat huvi mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete edasise suurenemise vastu, on tõenäoline vesiviljelustootmisüksuste muutmine mahepõllumajanduslikuks.
This will soon lead to increased experience and technical knowledge.
Selle tagajärjel suurenevad peagi oskusteave ja tehnilised teadmised.
Moreover, planned research is expected to result in new knowledge in particular on containment systems, the need of non-organic feed ingredients, or stocking densities for certain species.
Lisaks loodetakse, et kavandatud uurimistöö annab uusi teadmisi ennekõike hoidlasüsteemide, sööda mittemahepõllumajanduslike koostisosade vajaduse või teatavate liikide asustustiheduse kohta.
New knowledge and technical development, which would lead to an improvement in organic aquaculture, should be reflected in the production rules.
Uued teadmised ja tehnika areng, mis aitaksid parandada mahepõllumajanduslikku vesiviljelust, peaksid kajastuma tootmiseeskirjades.
Therefore provision should be made to review the present legislation with a view to modifying it where appropriate.
Seepärast tuleks ette näha sätted kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, pidades silmas nende muutmist vajaduse korral.
Regulation (EC) No 889/2008 should therefore be amended accordingly.
Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
This Regulation shall not apply to:
Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:
livestock species other than those referred to in Article 7; and
muud loomaliigid kui artiklis 7 osutatud ning
to aquaculture animals other than those referred to in Article 25a.
muud vesiviljelusloomad kui artiklis 25a osutatud.
However, Title II, Title III and Title IV shall apply mutatis mutandis to such products until detailed production rules for those products are laid down on the basis of Regulation (EC) No 834/2007.’
Siiski kohaldatakse II, III ja IV jaotist mutatis mutandis kõnealuste toodete suhtes seni, kuni määruse (EÜ) nr 834/2007 alusel kehtestatakse nende üksikasjalikud tootmiseeskirjad.”
“production unit” means all assets to be used for a production sector such as production premises, land parcels, pasturages, open air areas, livestock buildings, fish ponds, containment systems for seaweed or aquaculture animals, shore or seabed concessions, the premises for the storage of crops, crop products, seaweed products, animal products, raw materials and any other input relevant for this specific production sector;’
„tootmisüksus” kõik tootmissektoris kasutatavad varad, näiteks tootmisruumid, kõlvikud, karjamaad, vabaõhualad, loomapidamishooned, kalatiigid, vesiviljelusloomade ja merevetikate hoidlad, rannikul ja merepõhjas asuvad tootmisalad ning ruumid põllukultuuride, taimekasvatussaaduste, merevetikatoodete, loomsete saaduste, toormaterjalide ja mis tahes muu konkreetse tootmissektori seisukohalt asjakohase sisendi ladustamiseks;”
after point (i) the following points are added:
punkti i järele lisatakse järgmised punktid:
“closed recirculation aquaculture facility” means a facility where aquaculture takes place within an enclosed environment on land or on a vessel involving the recirculation of water, and depending on permanent external energy input to stabilize the environment for the aquaculture animals;
„kinnise veekasutusega vesiviljelusrajatis” täieliku veeringlusega rajatis, milles vesiviljelus toimub suletud keskkonnas maismaal või laeval ning vesiviljelusloomade keskkonna stabiliseerimiseks kasutatakse püsivat välist energiaallikat; k)
“energy from renewable sources” means renewable non-fossil energy sources: wind, solar, geothermal, wave, tidal, hydropower, landfill gas, sewage treatment plant gas and biogases;
„taastuvatest energiaallikatest saadud energia” taastuvad mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, geotermiline energia, laineenergia, loodeteenergia, hüdroenergia, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid; l)