natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was analysed whether it could be considered as being sold in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation.
Analüüsiti, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina.
Where sales volume of a product type, sold at net sales price equal to or above the calculated cost of production, represented more than 80 % of the total sales volume of that type, and where the weighted average price of that type was equal to or above the cost of production, normal value was based on the actual domestic price.
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind.
This price was calculated as a weighted average of the prices of all domestic sales of that type made during the IP, irrespective of whether the sales were profitable or not.
See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.
Where the volume of profitable sales of a product type represent 80 % or less of the total sales volume of that type, or where the weighted average price of that type was below the cost of production, normal value was based on the actual domestic price, calculated as a weighted average of profitable sales of that type only.
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
For one product type where no profitable sales were made, normal value was based on the manufacturing costs of the product type sold in the domestic market, plus selling, general and administrative costs (‘SG&A costs’) and a reasonable value for profit on the domestic market.
Ühe tootetüübi puhul, mille müük ei olnud kasumlik, võeti normaalväärtuse arvutamisel arvesse selle siseturul müüdud tootetüübi tootmiskulusid, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasum siseturul.
Finally, for a limited number of product types, normal value was calculated on the basis of normal value for comparable types of products making adjustments for physical differences.
Piiratud arvu tootetüüpide puhul arvutati normaalväärtus võrreldavate tootetüüpide normaalväärtuse alusel, kohandades seda füüsikaliste erinevuste suhtes.
In all cases where the product concerned was exported to independent customers in the Union, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely, on the basis of export prices actually paid or payable.
Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.
In cases where sales were made via a related importer or trader, the export prices were constructed in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation on the basis of the resale prices of that related importer/importer to first independent customers in the Union.
Juhtudel, kui müük toimus seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja tooted esimesele sõltumatule ostjale ELis edasi müüs.
Adjustments were made for all costs incurred between importation and resale including sales, general and administrative expenses and profit.
Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.
With respect to profit margin, the profit realised by an unrelated importer/trader of the product concerned was used since the actual profit of the related importer/trader was not considered reliable because of the relationship between the exporting producers and the related importer/trader.
Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud importija/edasimüüjaga.
The price comparison between the wheels exported from the PRC and those sold on the Turkish market by the Turkish cooperating producers was made by distinguishing sales to OEMs and sales in the After-market.
Hinnavõrdluses Hiina RVst eksporditud rataste ning koostööd teinud Türgi tootjate poolt Türgi turul müüdud rataste vahel eristati müüki algseadmete tootjatele ja müüki järelturule.
In addition to the above, appropriate adjustments concerning transport, insurance, handling and ancillary costs, packing, credit, indirect taxation and bank charges were granted in all cases where they were found to be reasonable, accurate and supported by verified evidence.
Lisaks eeltoodule tehti vajalikud kohandused, arvestamaks transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi-, kaudse maksustamise ja pangakulusid kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.
For the sampled cooperating exporting producers granted IT
Valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist
For the two sampled companies granted IT, dumping margins were established by comparing the weighted average normal value established for the Turkish producers who cooperated fully with each company's weighted average export price to the Union, as provided for in Article 2(11) of the basic Regulation.
Kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks täielikult koostööd teinud Türgi tootja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.
The dumping margins expressed as a percentage of the import price at the European Union border, duty unpaid, are the following:
Dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest Euroopa Liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
For all other cooperating exporting producers
Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad
The dumping margin for sampled companies not granted MET or IT and for the non-sampled cooperating companies was calculated as a weighted average of the results of all sampled companies.
Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kõigi valimisse kuulunud äriühingute tulemuste kaalutud keskmine.
For the two companies not granted MET nor IT the calculations were made in the same manner as described in paragraph 76.
Kahe äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 76.
The dumping margin expressed as a percentage of the import price at the European Union border, duty unpaid is 48,7 %.
Dumpingumarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 48,7 %.
Given that cooperation from the PRC was very high, the country-wide dumping margin applicable to all other exporters in the PRC was calculated using the highest dumping margin established on the basis of transactions made by one cooperating exporting producer.
Võttes arvesse, et koostöö tase Hiina RVs oli väga kõrge, arvutati kõigi teiste Hiina RV eksportijate jaoks üleriigiline dumpingumarginaal lähtudes ühe koostööd teinud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingutest.
Therefore, the residual dumping margin expressed as a percentage of the import price at the European Union border, duty unpaid amounts to 69,3 %.
Seetõttu on dumpingu jääkmarginaal, väljendatud protsendina impordihinnast ELi piiril ilma tollimaksu tasumata, 69,3 %.
Union production
ELi toodang
ARWs are produced by around 30 companies, located in many EU countries.
Alumiiniumrattaid toodetakse umbes 30 äriühingus mitmes ELi riigis.
The companies that supported the complaint and co-operated in the investigation represented more than 85 % of the total Union production in the IP.
Kaebust toetanud ja uurimises koostööd teinud äriühingud esindavad üle 85 % ELi kogutoodangust uurimisperioodil.
The total Union production and the support for the investigation has been established on the basis of all available information, including information provided in the complaint, data collected from Union producers before and after the initiation of the investigation, information obtained from the sampled producers, and other co-operating producers.
ELi kogutoodangu ning uurimise toetamise kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud tootjatelt ja teistelt koostööd teinud tootjatelt saadud andmeid.
This information allowed confirming the existence and the level of production also of those producers which did not cooperate in the investigation.
Kõnealuse teabe alusel oli võimalik kinnitada ka uurimises mitteosalenud tootjate toodangu olemasolu ja selle määr.
One sampled producer was found to import and resell the product concerned on the Union market from the PRC.
Leiti, et üks valimis olnud tootja importis vaatlusalust toodet Hiinast ja müüs seda edasi ELi turul.
However, by comparison to its overall sales, the imports remain marginal and do not affect its qualification as Union producer.
Tema kogumüüki võrreldes oli näha, et impordi tase oli marginaalne ning see ei mõjutanud tema liigitamist ELi tootjana.
Union Consumption
ELi tarbimine
During the period considered the Union consumption developed as follows.
ELi tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Units (in 000)
Ühikuid (tuhandetes)
Index 2006 = 100
Indeks 2006 = 100
Union consumption [5] has been established by adding imports based on Eurostat data to the EU sales from Union producers.
ELi tarbimine [5] määrati kindlaks liites Eurostati impordiandmed ELi tootjate müügiga ELis.
Imports of ARWs are covered by 2 ex CN codes which include also other products.
Alumiiniumrataste importi märgivad kaks ex CN koodi, mille alla kuuluvad ka muud tooted.
In order to assess the part of ARWs under each CN code, their share imported under CN codes 87087010 and 87087050 was established country by country on the basis of the methodology suggested in the complaint.
Selleks, et hinnata alumiiniumrataste osa iga CN koodi all, määrati riikide kaupa nende impordiosa CN koodide 87087010 ja 87087050 all, kasutades selleks kaebuses pakutud metoodikat.
As imports were reported in weight, the conversion into units was also made with reference to the methodology suggested in the complaint (using an average weight per unit).
Kuna impordiandmed olid esitatud kaaluühikutena, siis muudeti need tükkideks, kasutades samuti kaebuses pakutud metoodikat (kasutada ühiku keskmist kaalu).
These data were cross-checked with and confirmed by data supplied by the sampled Chinese exporters.
Nende andmete võrdlemiseks ja kinnitamiseks kasutati valimis olnud Hiina eksportijate esitatud andmeid.
EU deliveries were calculated by adding those made by the sampled Union producers with those made by the other producers (data collected at the pre-initiation stage, obtained from the complaint, certain estimates made on the basis of data of sampled producers).
Euroopa Liidu tarned arvutati liites valimis olnud ELi tootjate tarned teiste tootjate tarnetega (andmed koguti enne uurimise algatamist, saadi kaebusest ja teatavad hinnangud tehti valimis olnud tootjate esitatud andmete põhjal).
Overall, consumption decreased by 15,5 % over the period considered but it followed an uneven trend, with a major decrease of 15,1 % between 2008 and the IP.
Kogu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 15,5 %, kuigi langustrend oli ebaühtlane ning suurem 15,1 %-line langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
It increased from 58,6 million units in 2006, to 62,4 million units in 2007 to then drop to 58,3 million units in 2008 and to 49,5 million units in the IP.
Tarbimine tõusis 58,6 miljonilt ühikult 2006. aastal 62,4 miljoni ühikuni 2007. aastal, seejärel langes 2008. aastal 58,3 miljoni ühikuni ning 49,5 miljoni ühikuni uurimisperioodil.
Imports from the PRC
Import Hiina RVst
The evolution of imports from the PRC, in volume and market share, has been the following:
Import Hiina RVst on mahu ja turuosa arvestuses kujunenud järgmiselt:
Source: Eurostat and data on Union sales of Union producers.
Allikas: Eurostat ja ELi tootjate müük ELis.
Import volumes in 000 units
Impordimaht (tuhat ühikut)
The volume of Chinese imports increased from 3,7 million units in 2006, to 5,1 million units in 2007, 5,8 million units in 2008 and to 6,1 million units in the IP.
Hiina import kasvas 3,7 miljonilt ühikult 2006. aastal 5,1 miljoni ühikuni 2007. aastal, 5,8 miljoni ühikuni 2008. aastal ning 6,1 miljoni ühikuni uurimisperioodil.
It thus increased more than 66 % between 2006 and the IP.
Seega suurenes import 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 66 %.
The market share of Chinese imports doubled.
Hiina impordi turuosa kahekordistus.
It increased from 6,3 % in 2006, to 8,2 % in 2007, to 10 % in 2008 and 12,4 % in the IP.
See kasvas 6,3 %-lt 2006. aastal 8,2 %-ni 2007. aastal, 10 %-ni 2008. aastal ja 12,4 %-ni uurimisperioodil.
Overall, the Chinese imports gained 6,1 percentage points of market share over the period considered.
Kokku kasvas Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 6,1 protsendipunkti võrra.
The table below compares the average Chinese import prices (based on Eurostat as exporter questionnaires only relate to the IP but not to the preceding years) with the average sales prices of the sampled Union producers.
Allolevas tabelis võrreldakse keskmist Hiina impordi hinda (põhineb Eurostati andmetel, kuna eksportijate küsitluste vastused annavad andmeid vaid uurimisperioodi kohta, aga mitte eelnevate aastate kohta) valimis olevate ELi tootjate keskmise müügihinnaga.
Euros/unit
Eurot ühiku kohta
Sampled EU producers
Valimis olevad ELi tootjad
Differential
Diferentseeritud
The average import prices from the PRC fell continuously between 2006 and 2008 by 9,5 % to then increase slightly in the IP by 0,5 %.
Keskmised Hiina RV impordihinnad langesid pidevalt 2006. ja 2008. aasta vahel 9,5 % võrra ja tõusid siis uurimisperioodil 0,5 % võrra.
Over the period considered prices fell by 8 %.
Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 8 %.
Based on this price comparison, it can be concluded that the Chinese import prices, in overall terms, were continuously and significantly below the sampled producers’ prices over the period considered, forcing the latter to important reductions of their own prices.
Selle hinnavõrdluse alusel võib järeldada, et Hiina impordihinnad olid vaatlusalusel perioodil üldiselt pidevalt märkimisväärselt madalamad kui valimis olevate tootjate hinnad ning sundisid valimis olevaid tootjaid oma hindu oluliselt langetama.
The current case is characterised by the segmental split into two distribution channels, i.e. the OEM and the AM segment.
Käesolevat juhtumit iseloomustab jagunemine kahe turustuskanali vahel – algseadmete valmistajate ja järelturu sektori vahel.
In addition, the majority of Union producers’ sales concentrate on the OEM segment, whereas Chinese imports are directed mainly to the AM segment (around 70 % of imports from the PRC).
Pealegi on enamus ELi tootjate müügist suunatud algseadmete valmistajate sektorisse, Hiina import aga on suunatud peamiselt järelturu sektorisse (umbes 70 % Hiina RV impordist).
Thus, there is an asymmetry in the segmental channelling of sales from the Union industry on the one hand and Chinese imports on the other hand.
Seega valitseb ELi tootmisharu müügi ja Hiina impordi müügi sektoritesse suunamise vahel asümmeetria.
A comparison of sales prices on the Union market was made between the prices of the sampled Union industry and imports from the country concerned.
Müügihindade võrdlemisel ELi turul võrreldi valimis olevate ELi tootjate ja vaatlusalusest riigist importimise hindu.
The relevant sales prices of the sampled Union industry were those to independent customers, adjusted where necessary to an ex-works level, i.e. excluding freight costs in the Union and after deduction of discounts and rebates.
Valimisse kuuluva ELi tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused.
These prices were compared with prices charged by the Chinese exporting producers net of discounts and adjusted where necessary to CIF Union frontier with an appropriate adjustment for the customs clearance costs and post-importation costs.
Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.
The comparison showed that during the IP, imports of the product concerned were sold in the Union at prices which undercut the Union industry’s prices, when expressed as a percentage of the latter by between 22 and 37 %, based on the data submitted by the cooperating exporting producers.
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust imporditud toodet ELis hindadega, mis lõid ELi tootmisharu hinnad protsentides väljendatuna 22–37 % võrra madalamale, võttes aluseks koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed.
From this level of undercutting and the negative price development of the Union industry, it is clear that substantial price depression had taken place.
Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ELi tootmisharu hindade muutumist, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud.
Some parties claimed that the level of undercutting should be calculated by reference to the ‘value added’ component of the price only (excluding aluminium cost).
Mõned huvitatud isikud väitsid, et hindade allalöömise tase tuleks arvutada viidates ainult hinna lisandväärtuse osale (jättes välja alumiiniumi hinna).
Indeed, using this methodology would lead to an even higher level of undercutting.
Sellist metoodikat kasutades oleks hindade allalöömise tase isegi suurem.
However, given that the levels of undercutting calculated with reference to the full price were already substantial, this method was not further explored.
Arvestades, et hindade allalöömise tase, mis arvutati täishinna suhtes, oli niigi märkimisväärne, ei uuritud seda metoodikat rohkem.
The high level of undercutting coupled with the price depression (see recital (89) et seq) on the part of the Union industry demonstrates the pronounced effect of dumping in this case.
Hindade suur allalöömine koos hinnalangusega (vt põhjendus 89 jj) ELi tootmisharus näitab käesoleval juhtumil tugevat dumpingu mõju.
In order to pre-empt any possible questions as to differences between the two segments a separate analysis based on the same methodology as described above has been made for both segments.
Et ennetada võimalikke küsimusi kahe sektori erinevuste kohta, tehti mõlema sektori kohta eraldi analüüs, mis põhines samal metoodikal nagu eespool kirjeldatud.
Undercutting remains substantial both those segments (between 13 and 30 % for OEM sales and between 56 and 63 % for AM sales).
Hindade allalöömine jääb märkimisväärseks mõlema sektori puhul (algseadmete valmistajatele müügi puhul on see 13–30 % ja järelturul 56–63 %).
Imports from third countries other than PRC
Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import
The following table demonstrates the developments of imports from third countries other than the PRC.
Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi areng.
As seen in the above, Turkey is the second largest importer after PRC with a substantial but relatively stable market share.
Nagu näha, on Türgi Hiina järel suuruselt teine importija, kelle turuosa on oluline, kuid suhteliselt stabiilne.
Imports from third countries other than the PRC and Turkey decreased their market share from 9 % in 2006 to 8,4 % in the IP.
Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast ja Türgist pärit import vähendas nende turuosa 9 %-lt 2006. aastal 8,4 %-ni uurimisperioodil.
The impact of prices of those imports on the situation of the Union industry is discussed in recitals (136) et seq.
Neist riikidest pärit impordi hinna mõju ELi tootmisharule arutatakse põhjenduses 136 jj.
Situation of the Union industry
ELi tootmisharu olukord
Pursuant to Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry from 2006 to the IP.
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodini.
As explained above, the provisions on sampling had to be used.
Nagu eespool selgitatud, tuli kasutada valimit.
For the purpose of the injury analysis, the injury indicators have been analysed at the following two levels.
Kahju analüüsimiseks analüüsiti kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil.
The macro-economic indicators (production, production capacity, capacity utilisation, sales volumes, market share, employment, productivity, wages and magnitude of dumping margins) were assessed at the level of the entire Union production.
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu ELi tootmisharu tasandil.
They are principally derived from questionnaires submitted by the six sampled companies and from the additional mini-questionnaires.
Näitajad on peamiselt saadud kuue valimis olnud äriühingu küsitluste vastustest ning täiendavatest miniküsimustikest.
These questionnaires relate to companies representing more than 80 % of the total Union production.
Need küsimustikud on seotud äriühingutega, kes esindavad üle 80 % ELi kogutoodangust.
In order to cover the entire Union production certain extrapolations have been made for the remaining production in addition to data available from various sources, most notably data from the complaint and data collected at the pre-initiation stage.
Selleks, et katta kogu ELi tootmine, tehti ülejäänud toodangu kohta teatavad ekstrapoleerimised lisaks neile andmetele, mis saadi erinevatest allikatest, eelkõige kaebusest saadud ja enne uurimise algatamist kogutud andmed.
All these factors were cross-checked whenever possible with overall information provided in relevant statistics.
Kõiki neid tegureid ristkontrolliti võimaluse korral vastava statistika raames esitatud andmetega.
The analysis of micro-economic elements (stocks, sales prices, profitability, cash flow, return on investment, ability to raise capital and investments, production costs) was carried out for individual companies, i.e. at the level of those Union producers that were included in the sample.
Mikromajanduslike elementide (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, s.t nende ELi tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.
Macro-economic indicators
Makromajanduslikud näitajad