natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Second, the acquisition price results from a series of different elements, not just from the measure at issue.
Teiseks, omandamishind sõltub mitmesugustest elementidest, mitte üksnes kõnealusest meetmest.
Third, in the hypothetical situation that an economic advantage were transferred to the seller, as a result of the measure at issue the acquirer would increase its acquisition price, which is of the upmost importance in the case of a competitive acquisition transaction.
Kolmandaks, kui oletada, et majanduslik eelis kantakse müüjale üle, võib eeldada, et omandaja tõstaks kõnealuse meetme tulemusel omandamishinda, mis on konkurentsi tingimustes toimuva omandamistehingu korral oluline tegur.
Therefore, the Commission must conclude that, in any event, the measure at issue provides an advantage at the moment of the acquisition of foreign shareholdings.
Seetõttu peab komisjon tegema järelduse, et kõnealune meede annab igal juhul eelise välismaiste osaluste omandamise ajal.
Justification of the measure by the logic of the Spanish tax system
Meetme põhjendamine Hispaania maksusüsteemi loogikaga
The Commission considers that, under the settled case-law of the Court [73], measures introducing a differentiation between undertakings do not constitute State aid where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of charges of which they are part.
Komisjon leiab, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika [73] kohaselt ei hõlma riigiabi mõiste meetmeid, millega kehtestatakse ettevõtjate erinev kohtlemine, kui selline erinev kohtlemine tuleneb selle maksusüsteemi olemusest või ülesehitusest, millesse need meetmed kuuluvad.
This justification based on the nature or overall structure of the tax system reflects the consistency of a specific tax measure with the internal logic of the tax system in general.
Kõnealune maksusüsteemi olemusest või ülesehitusest lähtuv põhjendus näitab konkreetse maksumeetme kooskõla üldise maksusüsteemi sisemise loogikaga.
In this regard, the Commission considers, firstly, that the Spanish authorities have not demonstrated that the effect of the measure at issue would be to eliminate double taxation.
Sellega seoses leiab komisjon esiteks, et Hispaania ametiasutused ei ole tõendanud, et kõnealuse meetme eesmärk on kaotada topeltmaksustamine.
The scheme does not in fact establish any conditions for proving that the seller has been effectively taxed on the gain derived from the transfer of the shareholding, even though such a condition is imposed for amortising the goodwill arising from a business combination [74].
Tegelikult ei kehtestata asjaomases kavas ühtegi tingimust, mille alusel tõendada, et müüjalt on osaluse ülekandmisest saadud kasumi pealt maks reaalselt sisse nõutud, kuigi äriühendusest tuleneva firmaväärtuse amortiseerimise suhtes on selline tingimus seatud [74].
It should be underlined that although the Spanish authorities claim not to be competent to exercise control over a foreign seller carrying out operations abroad, the Commission notes that this condition is required for the application of other Spanish tax provisions [75] but not for the measure at issue.
Tuleks rõhutada, et ehkki Hispaania ametiasutuste väitel ei ole nad pädevad teostama kontrolli välismaal tehinguid tegeva välismaise müüja üle, märgib komisjon, et see tingimus on nõutav muude Hispaania maksundussätete kohaldamiseks, [75] kuid mitte kõnealuse meetme puhul.
Secondly, the contested measure does not constitute a mechanism to avoid double taxation of future dividends that would be taxed upon realisation of future profits and should not be taxed twice when distributed to the company that holds a significant shareholding for whose acquisition financial goodwill was paid.
Teiseks, vaidlustatud meetme puhul ei ole tegemist mehhanismiga tulevase kasumi saamisel maksustatavate dividendide topeltmaksustamise vältimiseks, mida ei tohiks maksustada teist korda nende jaotamisel äriühingule, kellele kuulub märkimisväärne osalus, mille omandamise eest rahaline firmaväärtus maksti.
In fact, the contested measure creates no relation between the dividends received and the deduction enjoyed as a result of the measure.
Õigupoolest ei loo vaidlustatud meede seost saadavate dividendide ja meetme tulemusel tehtava mahaarvamise vahel.
On the contrary, the dividends received from a significant shareholding already benefit from both the exemption provided for by Article 21 TRLIS and the direct tax neutrality provided for by Article 32 TRLIS to avoid international double taxation.
Vastupidi, märkimisväärsest osalusest saadavate dividendide puhul saadakse kasu juba nii TRLISe artiklis 21 sätestatud erandist kui ka TRLISe artikliga 32 rahvusvahelise topeltmaksustamise vältimiseks ette nähtud otsese maksustamise neutraalsuse põhimõttest.
In this connection, the amortisation of financial goodwill results in an additional advantage in respect of the acquisition of significant shareholdings in foreign companies.
Sellega seoses annab rahalise firmaväärtuse amortiseerimine lisaeelise välismaistes äriühingutes märkimisväärse osaluse omandamise puhul.
Thirdly, the Spanish authorities have not demonstrated that the measure at issue would be an extension of the impairment rules which presuppose that there is objective evidence of losses based on a detailed and objective calculation that is not required by the measure at issue.
Kolmandaks, Hispaania ametiasutused ei ole näidanud, et kõnealune meede on täiendus väärtuse langust käsitlevatele eeskirjadele, mille puhul eeldatakse, et kahjumi kohta on olemas üksikasjalikul ja objektiivsel arvutusel põhinevad objektiivsed tõendid, mida aga kõnealuse meetme puhul ei nõuta.
Fourthly, the Commission notes that the financial goodwill deriving from the acquisition of Spanish shareholdings cannot be amortised whereas the financial goodwill of foreign companies can be amortised under certain conditions.
Neljandaks, komisjon märgib, et Hispaania äriühingutes osaluste omandamisest tulenevat rahalist firmaväärtust ei saa amortiseerida, samas kui välismaiste äriühingute rahalise firmaväärtuse amortiseerimine on teatavatel tingimustel võimalik.
Different tax treatment of the financial goodwill of foreign as opposed to domestic companies is a differentiation introduced by the measure at issue which is neither necessary nor proportionate in terms of the logic of the tax system.
Välismaiste äriühingute rahalise firmaväärtuse erinev maksustamislahendus võrreldes kodumaiste äriühingutega on kõnealuse meetmega kehtestatud erinev kohtlemine, mis ei ole maksusüsteemi loogika seisukohalt ei vajalik ega proportsionaalne.
In fact, the Commission considers that it is disproportionate for the scheme at hand to impose substantially different nominal and effective taxation on companies in comparable situations just because some of them are involved in investment opportunities abroad.
Komisjoni arvates on ebaproportsionaalne, et käesoleva kava alusel on kehtestatud oluliselt erinev nominaalmääraga maksustamine ja tegelik maksustamine sarnases olukorras olevatele äriühingutele ainult seetõttu, et mõni neist on seotud investeerimisega välismaal.
Finally, the Spanish authorities also argue that the measure at issue is justified by the neutrality principle that must be applied in the corporate tax context [77].
Lõpuks, Hispaania ametiasutused väidavad samuti, et kõnealune meede on põhjendatav ettevõtte tulumaksu kontekstis kohaldatava neutraalsuse põhimõttega [77].
Indeed, the explanatory memorandum to the Corporate Tax Act [78] in force when the measure at issue was introduced made clear reference to this principle.
Kõnealuse meetme kehtestamise ajal jõus olnud ettevõtte tulumaksu seaduse [78] seletuskirjas osutati tõepoolest sellele põhimõttele.
In this connection, the Commission notes that the ‘competitiveness principle’ [79] invoked by the Spanish authorities, who expressly refer to ‘an increase in exports’, also drives this reform.
Sellega seoses märgib komisjon, et seda reformi ajendab samuti konkurentsivõime põhimõte, [79] millele Hispaania ametiasutused tuginevad, osutades selgesõnaliselt ekspordi edendamisele.
In this context, it should be recalled that according to previous Commission Decisions [80], it is disproportionate to grant a different effective taxation to companies in comparable situations just because they are involved in export-related activities or pursue investment opportunities abroad.
Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et komisjoni varasemate otsuste [80] põhjal on ebaproportsionaalne võrreldavas olukorras olevate äriühingute erinev maksustamine ainult seetõttu, et need on seotud eksporditegevusega või kasutavad investeerimisvõimalusi välismaal.
In addition, the Commission recalls that as the Court stated [81]‘… whilst the principles of equal tax treatment and equal tax burden certainly form part of the basis of the Spanish tax system, they do not require that taxpayers in different situations be accorded the same treatment …’.
Peale selle tuletab komisjon meelde, et Euroopa Kohus on otsustanud, [81] et „samas kui võrdse maksustamise ja võrdse maksukoormuse põhimõtted kuuluvad kindlasti Hispaania maksusüsteemi, ei nõuta nendega erinevas olukorras olevate maksumaksjate ühesugust maksustamist”.
In the light of the above, the Commission considers that the neutrality principle cannot justify the measure at issue.
Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et kõnealust meedet ei saa põhjendada neutraalsuse põhimõttega.
Indeed, as also highlighted by the two parties, the fact that the acquisition of a 5 % minority shareholding benefits from the measure at issue demonstrates that the measure would include certain situations that bear no real similarity.
Nagu ka kaks isikut nentisid, annab asjaolu, et kõnealusest meetmest saab kasu 5 %-lise vähemusosaluse omandamisel, tunnistust sellest, et meede hõlmab teatavaid olukordi, mis ei ole tegelikult sarnased.
In this way it could be said that, under the reference system, situations which are both factually and legally different are treated in an identical manner.
Nii võiks öelda, et võrdlussüsteemis koheldakse nii faktiliselt kui ka õiguslikult erinevaid olukordi samaväärselt.
The Commission therefore considers that the neutrality principle cannot be invoked to justify the measure at issue.
Seetõttu leiab komisjon, et neutraalsuse põhimõttega ei saa kõnealust meedet põhjendada.
In the light of recitals 107 to 113, the Commission concludes that the selective advantage character of the tax scheme in question is not justified by the nature of the tax system.
Pidades silmas põhjendusi 107–113, järeldab komisjon, et kõnealuse maksukava valikulist eelist andvat olemust ei saa põhjendada maksusüsteemi olemusega.
Therefore, the contested measure must be considered to include a discriminatory element, in the form of a limitation regarding the country in which the transaction benefiting from the tax advantage takes place [82] — and this discrimination is not justified by the logic of the Spanish tax system.
Seetõttu tuleb järeldada, et vaidlustatud meede sisaldab diskrimineerivat elementi, milleks on maksusoodustust kasutava tehingu toimumisriigiga seotud piirangud, [82] ning et sellist diskrimineerimist ei saa põhjendada Hispaania maksusüsteemi loogikaga.
Additional reasoning: analysis of the measure at issue under a reference system consisting of the treatment of goodwill in transactions with third countries
Täiendavad põhjendused: kõnealuse meetme analüüs võrdlussüsteemi alusel seoses firmaväärtuse käsitlemisega tehingutes kolmandate riikidega
The Spanish authorities have explained that the objective of the measure at issue is to avoid a difference of tax treatment between, on the one hand, an acquisition immediately followed by a business combination and, on the other hand, a share acquisition without business combination.
Hispaania ametiasutused on selgitanud, et kõnealuse meetme eesmärk on vältida erinevat maksustamist ühest küljest osaluse omandamise korral, millele järgneb vahetult äriühendus, ning teisest küljest ilma äriühenduseta omandatud osaluse puhul.
On this basis, the scope of the contested scheme would be limited to the acquisition of significant shareholdings in a company non-resident in Spain because some obstacles would make it more difficult to perform a cross-border business combination than a local one [83].
Selle põhjal piirduks vaidlustatud kava reguleerimisala Hispaania mitteresidendist äriühingus märkimisväärse osaluse omandamisega, kuna teatavate takistuste tõttu oleks piiriülene äriühendus keerulisem kui kohalik [83].
As a result of these barriers, Spanish taxpayers investing abroad would be placed, legally and factually, in a different situation from those investing in Spain.
Nende takistuste tõttu oleksid välismaale investeerivad Hispaania maksumaksjad võrreldes Hispaanias investeerivate maksumaksjatega õiguslikult ja faktiliselt teistsuguses olukorras.
Indeed, the Spanish authorities state that [84]: ‘In summary, the mere differential nature of certain tax measures does not necessarily imply that they are State aid, since these measures also need to be examined to see whether they are necessary or functional as regards the efficiency of the tax system, as stated in the Commission Notice.
Hispaania ametiasutused märgivad: [84]„Kokkuvõttes ei pruugi teatavate maksumeetmete eristav olemus ainuüksi tähendada riigiabi olemasolu, kuna nende meetmete uurimisel tuleb samuti kindlaks teha, kas need on maksusüsteemi tõhususe seisukohalt vajalikud või toimivad, nagu märgitud komisjoni teatises.
Hence the Spanish tax system envisages different tax schemes for objectively different situations, as is the case for acquisitions of shareholdings in foreign companies as against acquisitions in Spanish companies (impossible to perform merger operations, risk management, etc.) with a view to achieving the tax neutrality imposed by Spanish domestic legislation and by Community law itself, and ensuring that the logic of the Spanish tax system is consistent and efficient’.
Seega on Hispaania maksusüsteemis objektiivselt erinevate olukordade jaoks ette nähtud eri maksukavad, nagu välismaistes äriühingutes osaluse omandamise puhul võrrelduna osaluse omandamisega Hispaania äriühingutes (ei ole võimalik ühinemine, riskijuhtimine jne), selleks et saavutada Hispaania õigusaktides ja ühenduse õiguses taotletavat neutraalsust maksustamisel ning tagada Hispaania maksusüsteemi loogika järjepidevus ja tõhusus.”
According to the Spanish authorities, providing a specific fiscal treatment for cross-border shareholding acquisitions would be necessary to ensure the neutrality of the Spanish tax system and to avoid Spanish shareholding acquisitions being treated more favourably.
Hispaania ametiasutuste arvates on piiriülese osaluse omandamise puhul erilist maksulahendust vaja selleks, et tagada Hispaania maksusüsteemi neutraalsus ning vältida Hispaania osaluste omandamise soodsamat kohtlemist.
Therefore, the Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the correct reference framework for the assessment of the measure at issue would be the tax treatment of the goodwill for foreign acquisitions.
Seetõttu leiavad Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut, et kõnealuse meetme hindamiseks oleks asjakohane võrdlusraamistik välismaistest omandamistest tuleneva firmaväärtuse maksustamislahendus.
Although the Commission considers that under the present procedure the Spanish authorities and the 30 interested parties have provided insufficient evidence to justify different tax treatment of Spanish shareholding transactions and transactions between companies established in the Community (as described in recitals 92 to 96), the Commission cannot a priori completely exclude this differentiation as regards transactions concerning third countries.
Ehkki komisjon leiab, et käesolevas menetluses ei ole Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut esitanud Hispaania osalustega seotud tehingute ja ühenduses asuvate äriühingute vaheliste tehingute (nagu kirjeldatud põhjendustes 92–96) erineva maksustamise toetuseks piisavalt tõendeid, ei saa komisjon sellist eristamist a priori täielikult välistada kolmandate riikidega seotud tehingute puhul.
Indeed, outside the Community, legal barriers to cross-border business combinations may persist, which would place cross-border transactions in a different legal and factual situation from intra-Community transactions.
Väljaspool ühendust võib piiriüleste äriühenduste puhul tõepoolest endistviisi esineda õiguslikke takistusi, mis asetaks piiriülesed tehingud võrreldes ühendusesiseste tehingutega teistsugusesse õiguslikku ja faktilisse olukorda.
As a result, extra-Community acquisitions that could have led to the tax amortisation of goodwill — as in the case of a majority shareholding — may be excluded from this tax advantage because it is impossible to perform business combinations.
Selle tulemusel võib kõnealusest maksusoodustusest välja jätta ühendusevälised omandamised, mille korral firmaväärtus amortiseerida võidakse, näiteks enamusosaluse puhul, kuna äriühendused ei ole võimalikud.
Amortisation of financial goodwill for these transactions, which fall outside the Community factual and legal framework, may be necessary to ensure tax neutrality.
Ühenduse faktilisest ja õiguslikust raamistikust välja jäävate tehingute puhul võib rahalise firmaväärtuse amortiseerimine olla vajalik maksualase neutraalsuse tagamiseks.
As the measure at issue now stands, it allows the tax amortisation of financial goodwill to arise separately, including in cases where the beneficiary acquires a 5 % shareholding, and therefore the measure at issue could constitute a derogation from the reference system, even if this were defined as in recital 117.
Praegusel kujul võimaldab kõnealune meede rahalise firmaväärtuse amortiseerimist eraldi, sealhulgas juhtudel, kui abisaaja omandab 5 %-lise osaluse; seetõttu võib kõnealune meede olla erand võrdlussüsteemist, isegi kui see oleks kindlaks määratud põhjenduses 117 kirjeldatud viisil.
In this context, the Commission maintains the procedure, as initiated by the initiating Decision of 10 October 2007, open for extra-Community acquisitions in the light of new elements which the Spanish authorities have undertaken to provide as regards the obstacles to extra-Community cross-border mergers.
Sellega seoses jätab komisjon 10. oktoobri 2007. aasta otsusega algatatud menetluse ühenduseväliste omandamiste puhul avatuks, pidades silmas uusi elemente, mille Hispaania ametiasutused on lubanud ühendusevälistel piiriülestel ühinemistel esinevate takistuste küsimuses esitada.
The procedure as opened on 10 October 2007 is therefore still ongoing for extra-Community acquisitions.
Seetõttu ei ole 10. oktoobril 2007 alustatud menetlus ühenduseväliste omandamistega seotud osas veel lõppenud.
Presence of State resources
Riigi ressursside olemasolu
The measure involves the use of State resources as it implies foregoing tax revenue for the amount corresponding to the reduced tax liability of the companies taxable in Spain that acquire a significant shareholding in foreign companies, for a period of minimum 20 years following the acquisition.
Meede hõlmab riigi ressursside kasutamist, arvestades, et vähemalt 20 aasta jooksul pärast omandamist loobutakse maksutulust välismaistes äriühingutes märkimisväärse osaluse omandanud Hispaania maksukohustuslastest äriühingute vähenenud maksukohustusele vastavas summas.
The foregoing of tax revenue mitigates the charges which are normally included in the budget of an undertaking and which thus, without being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect.
Maksutulust loobumine vähendab tavapäraselt ettevõtja eelarvest kantavaid kulusid ning ehkki tegemist ei ole toetusega selle sõna otseses tähenduses, on see sarnase olemuse ja samasuguse mõjuga.
Likewise, a measure allowing certain undertakings to benefit from a tax reduction or to postpone payment of tax normally due amounts to State aid.
Samuti on riigiabi meede, millega teatavatele ettevõtjatele antakse maksuvabastus või lükatakse edasi tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu tasumine.
From a budgetary point of view and in line with the case-law of the Court [85] and the Commission Notice [86], the measure at issue leads to a loss of tax revenue for the State, as a resulting of the reduction in the tax base, which is equivalent to the use of State resources.
Eelarve seisukohast ning kooskõlas Euroopa Kohtu praktika [85] ja komisjoni teatisega [86] kaotab riik kõnealuse meetme mõjul maksubaasi vähenemise tõttu maksutulu, mis on samaväärne riigi ressursside kasutamisega.
For these reasons, the Commission considers that the measure at issue involves State resources being used.
Kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursside kasutamist.
Distortion of competition and trade between Member States
Liikmesriikidevahelise konkurentsi ja kaubanduse moonutamine
According to the case-law of the Court [87], ‘… for the purpose of categorising a national measure as prohibited State aid, it is necessary, not to establish that the aid has a real effect on trade between Member States and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition.
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale, [87]„selleks, et siseriiklikku meedet keelatud riigiabiks lugeda, ei tule tõendada abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsimoonutamist, vaid üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi.
In particular, when aid granted by a Member State strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade, the latter must be regarded as affected by that aid… In addition, it not necessary that the beneficiary undertaking itself be involved in intra-Community trade.
Eelkõige siis, kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja olukorda ühendusesiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb lugeda, et abi viimaseid mõjutab […] Lisaks ei ole vajalik, et kasu saav ettevõtja ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses.
Aid granted by a Member State to an undertaking may help to maintain or increase domestic activity, with the result that undertakings established in other Member States have less chance of penetrating the market of the Member State concerned’.
Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võidakse siseriiklikku tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused siseneda selle liikmesriigi turule”.
Moreover, under settled case-law of the Court [88], for a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition.
Pealegi piisab vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale [88] konkurentsi moonutamiseks sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.
The Commission considers that the conditions set out in the case-law are fulfilled for the following reasons:
Komisjon leiab, et kohtupraktikas sätestatud tingimused on täidetud alljärgnevalt kirjeldatud põhjustel.
First, the measure at issue provides an advantage in terms of financing and, therefore, it strengthens the position of the economic unit that can be formed by the beneficiary and the target company.
Esiteks, kõnealune meede annab finantseelise ning tugevdab seega selle majandusüksuse olukorda, mille abisaaja ja sihtäriühing võivad moodustada.
In that regard, and in line with the case-law of the Court [89], the mere fact of owning controlling shareholdings in a target company and exercising that control by involving itself directly or indirectly in the management of it, must be regarded as taking part in the economic activity carried on by the controlled undertaking.
Selles osas tuleb kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga [89] ainuüksi asjaolu, et üksusele kuulub sihtäriühingus kontrollosalus ning ta ka tegelikult seda äriühingut kontrollib, sekkudes otseselt või kaudselt selle juhtimisse, pidada kontrollitava ettevõtja majandustegevuses osalemiseks.