natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ensuring the effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, education and training systems, appropriate skills development, raising job quality, and fighting segmentation, structural unemployment, youth unemployment, and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to prevent and reduce poverty, with particular attention to combating in-work poverty and reducing poverty amongst the groups most at risk from social exclusion, including children and young people, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine seeläbi, et investeeritakse edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele, haridus- ja koolitussüsteemidesse, asjakohaste oskuste arendamisse ja töökohtade kvaliteedi tõstmisesse ning võideldakse tööturu killustumise, struktuurse tööpuuduse, noorte töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vastu, tagades samal ajal vaesuse ennetamiseks ja vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse, pöörates erilist tähelepanu võitlusele töötavate inimeste seas leviva vaesusega, samuti vaesuse vähendamisele nende elanikkonnarühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, sealhulgas lapsed ja noored, jätkates samas eelarve konsolideerimist, nagu kokku lepitud.
Increased labour market participation by women is a precondition for boosting growth and for tackling the demographic challenges.
Üheks majanduskasvu hoogustamise ja demograafiliste väljakutsetega toimetuleku eeltingimuseks on naiste suurem osalemine tööturul.
A visible gender equality perspective, integrated into all relevant policy areas, is therefore crucial for the implementation of all aspects of the guidelines in the Member States.
Kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse integreeritud soolise võrdõiguslikkuse mõõde on seetõttu eriti oluline selleks, et tagada suuniste kõigi aspektide rakendamine liikmesriikides.
Conditions should be created to support the supply of adequate, affordable, high-quality childcare services for pre-school age children.
Tuleks luua tingimused piisavate, taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste osutamise toetamiseks eelkooliealiste laste puhul.
The principle of equal pay for male and female workers for equal work or work of equal value should be applied.
Tuleks kohaldada mees- ja naistöötajatele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet.
The Union’s and Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Liidu ja liikmesriikide struktuurireformid võivad majanduskasvule ja töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need suurendavad liidu konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster European growth and participation in open and fair markets worldwide.
Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele kogu maailmas, et edendada Euroopa majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and in a timely manner, in order to achieve the positive spillover effects of coordinated structural reforms and a more consistent contribution from European policies to the strategy’s objectives.
Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema Euroopa ja riikide tasandi poliitika integreeritud kogumile, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama täies ulatuses ja õigeaegselt, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju ning et Euroopa tasandi poliitika annaks järjepidevama panuse strateegia eesmärkide saavutamisse.
The guidelines are a framework for Member States in devising, implementing and monitoring national policies in the context of the overall EU strategy.
Suunised on liikmesriikidele raamistikuks, mille abil kujundada ja ellu viia riiklikku poliitikat ning teostada selle üle järelevalvet ELi üldise strateegia kontekstis.
The Europe 2020 headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in defining their own national targets and any sub-targets, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and according to their national decision-making procedures.
Asjaomaste suuniste all loetletud Euroopa 2020. aasta strateegia peamised eesmärgid peaksid olema liikmesriikidele juhisteks, mille abil määrata vastavalt oma riiklikule otsustamismenetlusele kindlaks nende endi riiklikud eesmärgid ja kõik alleesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära.
Where they do so, Member States may wish to draw on the indicators developed by the Employment Committee or the Social Protection Committee, as appropriate.
Selle tegemisel võiksid liikmesriigid tugineda vastavalt vajadusele kas tööhõivekomitee või sotsiaalkaitsekomitee poolt välja töötatud näitajatele.
The headline employment target draws attention to reducing unemployment of vulnerable groups, including young people.
Tööhõivet käsitleva peamise eesmärgi puhul juhitakse tähelepanu töötuse vähendamisele haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas noorte hulgas.
Cohesion policy and its structural funds are amongst a number of important delivery mechanisms to achieve the priorities of smart, sustainable and inclusive growth in Member States and regions.
Ühtekuuluvuspoliitika ja selle struktuurifondid on olulised rakendusmehhanismid aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamiseks liikmesriikides ja piirkondades.
In its conclusions of 17 June 2010, the European Council stressed the importance of promoting economic, social and territorial cohesion in order to contribute to the success of the new Europe 2020 strategy.
Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes, kui oluline on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, et aidata kaasa uue Euroopa 2020. aasta strateegia edule.
When designing and implementing their National Reform Programmes taking account of these guidelines, Member States should ensure effective governance of employment policy.
Lisas esitatud suuniste kohaselt oma riiklike reformikavade väljatöötamisel ja rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama tööhõivepoliitika tõhusa juhtimise.
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should, as appropriate, be implemented, monitored and evaluated in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of National Reform Programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Kõnealused suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks võimaluse korral rakendama, seirama ja hindama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse.
The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb arvuliselt vähematele suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil.
The guidelines for the employment policies of the Member States, annexed to this Decision, are intrinsically linked with the guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to Council Recommendation of 13 July 2010 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union [7].
Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusele liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta [7].
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised.
These new integrated guidelines are in line with the conclusions of the European Council.
Kõnealused uued koondsuunised on kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega.
They give precise guidance to the Member States on defining their National Reform Programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and in line with the Stability and Growth Pact.
Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.
The employment guidelines should form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States pursuant to Article 148(4) of the TFEU, in parallel with the country-specific recommendations addressed to the Member States pursuant to Article 121(4) of that Treaty, in order to form a coherent package of recommendations.
Tööhõivesuunised peaksid olema aluseks kõikidele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele anda ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 alusel, kõrvuti kõnealuse lepingu artikli 121 lõike 4 alusel liikmesriikidele antavate riigipõhiste soovitustega, et luua terviklik soovituste kogum.
The employment guidelines should also form the basis for the establishment of the Joint Employment Report sent annually by the Council and the Commission to the European Council.
Samuti peaksid tööhõivesuunised olema aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja Euroopa Komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor progress in relation to the employment and social aspects of the employment guidelines, in line with their respective Treaty-based mandates.
Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima tööhõivesuuniste tööhõive- ja sotsiaalaspektidega seotud töö edenemist.
This should in particular build on the activities of the open method of coordination in the fields of employment and of social protection and social inclusion.
Selle juures tuleks eelkõige toetuda avatud koordinatsiooni meetodi raames teostatavatele tegevustele tööhõive ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas.
In addition the Employment Committee should maintain close contact with other relevant Council preparatory instances, including in the field of education.
Lisaks peaks tööhõivekomitee hoidma tihedaid suhteid teiste asjaomaste nõukogu ettevalmistavate organitega, muu hulgas hariduse valdkonnas.
Even though they must be drawn up each year, these guidelines should remain stable until 2014 to ensure a focus on implementation,
Kuigi kõnealused suunised tuleb esitada uuesti igal aastal, peaksid need jääma kuni 2014. aastani stabiilseks, et tagada keskendumine meetmete rakendamisele,
The guidelines for Member States’ employment policies, as set out in the Annex, are hereby adopted.
Võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud lisas.
The guidelines shall be taken into account in the employment policies of the Member States, which shall be reported upon in National Reform Programmes.
Suuniseid võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas, millest antakse aru riiklikes reformikavades.
Done at Luxembourg, 21 October 2010.
Luxembourg, 21. oktoober 2010
Opinion of 8 September 2010 (not yet published in the Official Journal).
septembri 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 27 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
mai 2010 aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 10 June 2010 (not yet published in the Official Journal).
juuni 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 20 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
mai 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
OJ L 191, 23.7.2010, p. 28.
ELT L 191, 23.7.2010, lk 28.
GUIDELINES FOR THE EMPLOYMENT POLICIES OF THE MEMBER STATES
LIIKMESRIIKIDE TÖÖHÕIVEPOLIITIKA SUUNISED
Guideline 7:
suunis:
Increasing labour market participation of women and men, reducing structural unemployment and promoting job quality
naiste ja meeste tööturul osalemise suurendamine, struktuurse tööpuuduse vähendamine ja töö kvaliteedi edendamine
Activation is key to increasing labour market participation.
Tööturul osalemise suurendamise võtmeks on aktiveerimine.
Member States should integrate the flexicurity principles endorsed by the European Council into their labour market policies and apply them, making appropriate use of European Social Fund and other EU funds support, with a view to increasing labour market participation and combating segmentation, inactivity and gender inequality, whilst reducing structural unemployment.
Liikmesriigid peaksid kaasama Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud turvalise paindlikkuse põhimõtted tööturupoliitikasse ja neid kohaldama, kasutades asjakohaselt ära Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ELi fondide toetust, eesmärgiga suurendada tööturul osalemist ning võidelda tööturu killustatuse, sellelt kõrvalejäämise ja soolise ebavõrdsusega, vähendades samal ajal struktuurset tööpuudust.
Measures to enhance flexibility and security should be both balanced and mutually reinforcing.
Paindlikkuse ja turvalisuse edendamise meetmed peaksid olema nii tasakaalustatud kui ka üksteist toetavad.
Member States should therefore introduce a combination of flexible and reliable contractual arrangements, active labour market policies, effective lifelong learning, policies to promote labour mobility, and adequate social security systems to secure labour market transitions accompanied by clear rights and responsibilities for the unemployed to actively seek work.
Liikmesriigid peaksid seega looma paindlike ja usaldusväärsete lepinguliste korralduste, aktiivse tööturupoliitika, tõhusa elukestva õppe, tööjõu liikuvust edendavate meetmete ning tööturuliikumisi kindlustavate asjakohaste sotsiaalkindlustussüsteemide kombinatsiooni, millega kaasneb töötute selge õigus ja kohustus aktiivselt tööd otsida.
Together with the social partners, adequate attention should also be paid to internal flexicurity at the work place.
Lisaks tuleks pöörata koostöös sotsiaalpartneritega piisavalt tähelepanu sisemisele turvalisele paindlikkusele töökohtadel.
Member States should step up social dialogue and tackle labour market segmentation with measures addressing precarious employment, underemployment and undeclared work.
Liikmesriigid peaksid kiirendama sotsiaalset dialoogi ja püüdma vähendada tööturu killustatust meetmetega, mis on suunatud ebakindlate töösuhete, vaeghõive ja mitteametliku töötamise vähendamisele.
Professional mobility should be rewarded.
Erialase liikuvuse peaks muutma tasuvaks.
The quality of jobs and employment conditions should be addressed.
Töökohtade ja töötingimuste kvaliteeti tuleks parandada.
Member States should combat in-work poverty and promote occupational health and safety.
Liikmesriigid peaksid võitlema selle vastu, et inimesed elavad vaesuses töökoha olemasolust hoolimata, ning edendama töötervishoidu ja tööohutust.
Adequate social security should also be ensured for those on fixed-term contracts and the self-employed.
Piisav sotsiaalkindlustus tuleks tagada ka tähtajaliste lepingute alusel töötavatele inimestele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.
Employment services play an important role in activation and matching and they should therefore be strengthened with personalised services and active and preventive labour market measures at an early stage.
Tööhõiveteenustel on oluline roll aktiveerimisel ja oskuste tööturu vajadustega vastavusse viimisel ning neid tuleks seetõttu tugevdada selliste personaliseeritud teenuste ning aktiivsete ja ennetavate tööturumeetmetega varasel etapil.
Such services and measures should be open to all, including young people, those threatened by unemployment, and those furthest away from the labour market.
Kõnealused teenused ja meetmed peaksid olema avatud kõigile (sealhulgas noortele), keda ähvardab töötuks jäämine ja kes on tööturult kõige kauem eemale jäänud.
Policies to make work pay remain important.
Töötamise tasuvaks muutmise poliitika on jätkuvalt oluline.
In order to increase competitiveness and raise participation levels, particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should encourage the right framework conditions for wage bargaining and labour cost development consistent with price stability and productivity trends.
Konkurentsivõime parandamiseks ning tööturul osalemise suurendamiseks kõigil tasanditel ja eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ning kooskõlas majanduspoliitika 2. suunisega peaksid liikmesriigid soodustama sobivate raamtingimuste loomist palgaläbirääkimisteks ja tööjõukulude arenguks kooskõlas hindade stabiilsuse ja tootlikkuse suundumustega.
Member States should review tax and benefit systems, and public services capacity to provide the support needed, in order to increase labour force participation and stimulate labour demand.
Liikmesriigid peaksid vaatama läbi maksude ja toetuste süsteemid ning avaliku sektori teenuste suutlikkuse pakkuda vajalikku tuge, et suurendada tööjõu osalemist ja stimuleerida tööjõu nõudlust.
They should promote active ageing, gender equality including equal pay, and the integration in the labour market of young people, people with disabilities, legal migrants and other vulnerable groups.
Nad peaksid edendama aktiivsena vananemist, soolist võrdõiguslikkust (sealhulgas võrdset tasustamist) ning noorte, puudega inimeste, seaduslike sisserändajate ja muude haavatavate rühmade kaasamist tööturule.
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in the manner in which work is organised should be geared to raising employment rates, particularly among young people, older workers and women.
Töö ja eraelu ühildamise poliitikat, millega nähakse ette taskukohased lapsehoiu- ja muud hooldusteenused ja uuendused töökorralduses, tuleks tugevdada, et see aitaks suurendada tööhõivemäära eelkõige noorte, vanemaealiste töötajate ja naiste hulgas.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, promote self-employment, entrepreneurship and job creation in all areas including green employment and care and promote social innovation.
Samuti peaksid liikmesriigid kõrvaldama takistused esmakordselt sisenemiselt tööturule, edendama füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, ettevõtlust ja töökohtade loomist kõikides valdkondades (kaasa arvatud keskkonnasõbralikud töökohad ja hoolekanne) ning edendama sotsiaalset innovatsiooni.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, taking into account their relative starting positions and national circumstances, is to aim to raise the employment rate for women and men aged 20-64 to 75 % by 2020, including through the greater participation of young people, older workers and low-skilled workers and the better integration of legal migrants.
ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära, on püüda saavutada 2020. aastaks 20–64-aastaste naiste ja meeste 75 %-line tööhõivemäär muu hulgas noorte, vanemaealiste töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate suurema tööturul osalemise ning seaduslike sisserändajate parema tööturule kaasamise kaudu.
Guideline 8:
suunis:
Developing a skilled workforce responding to labour market needs and promoting lifelong learning
tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu arendamine ja elukestva õppe edendamine
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega, mis on vastavuses tööturu praeguse ja tulevase nõudlusega.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning for those who are in and those who are not in employment, thus ensuring every adult the chance to retrain or to move one step up in their qualification and overcome gender stereotypes, as well as by opportunities for second-chance learning and by targeted migration and integration policies.
Kvaliteetse alushariduse ja atraktiivse kutseharidusega peaksid kaasnema tõhusad stiimulid nii töökohta omavate kui ka töötute isikute elukestvaks õppeks, tagades sellega igale täiskasvanule võimaluse ümberõppeks või oma kvalifikatsiooni tõstmiseks ja sooliste stereotüüpide kummutamiseks, samuti võimalused alustada uuesti õppimist ning suunatud rände- ja integratsioonipoliitika.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, and should remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences to support creativity, innovation and entrepreneurship.
Liikmesriigid peaksid välja töötama omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemid ja kõrvaldama töötajate tööalast ja geograafilist liikuvust tõkestavad takistused ning edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist loovuse, innovatsiooni ja ettevõtluse toetamiseks.
In particular, efforts should focus on supporting those with low and obsolete skills, increasing the employability of older workers, enhancing training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers and women in scientific, mathematical and technological fields.
Jõupingutused peaksid olema suunatud eelkõige madala kvalifikatsiooni ja mittevajalikuks osutunud oskustega töötajate toetamisele, vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele ning kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste ning teaduse, matemaatika ja tehnoloogia valdkonnas töötavate naiste koolituse, oskuste ja kogemuste edendamisele.
In cooperation with social partners and firms, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance.
Koostöös tööturu osapoolte ja ettevõtjatega peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist.
These improvements should be combined with the provision of systematic information on new job openings and opportunities, the promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs.
Neid arenguid tuleks kombineerida süstemaatilise teabega uute vabade töökohtade ja võimaluste kohta, ettevõtluse edenemisega ja oskusvajaduste parema ennetamisega.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers.
Investeeringuid inimressursside arendamisse, kvalifikatsiooni tõstmisesse ja elukestva õppe programmides osalemisse tuleks toetada riigi, inimeste endi ja tööandjate ühise rahalise panuse kaudu.