natgillin/translations-raw huggingface dataset:
groups/species that are targeted by human activities or that are indirectly affected by them (in particular, by-catch and discards),
rühmad/liigid, millele on suunatud inimtegevus või mida see kaudselt mõjutab (eriti kaaspüük ja vette tagasi lastud liigid);
habitat-defining groups/species,
elupaika määratlevad rühmad/liigid;
groups/species at the top of the food web,
toiduvõrgu ülaosas asuvad rühmad/liigid;
long-distance anadromous and catadromous migrating species,
suure liikuvusega anadroomsed ja katadroomsed liigid;
groups/species that are tightly linked to specific groups/species at another trophic level.
rühmad/liigid, mis on tihedalt seotud teisel troofilisel tasandil asuvate kindlate rühmade/liikidega.
Descriptor 5:
tunnus:
Human-induced eutrophication is minimised, especially adverse effects thereof, such as losses in biodiversity, ecosystem degradation, harmful algal blooms and oxygen deficiency in bottom waters.
Inimtekkeline eutrofeerumine, eelkõige selle negatiivsed mõjud, nagu bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, ökosüsteemi seisundi halvenemine, vetikate kahjulik õitsemine ja hapnikunappus põhjavetes, on minimeeritud.
The assessment of eutrophication in marine waters needs to take into account the assessment for coastal and transitional waters under Directive 2000/60/EC (Annex V, 1.2.3 and 1.2.4) and related guidance [16], in a way which ensures comparability, taking also into consideration the information and knowledge gathered and approaches developed in the framework of regional sea conventions.
Mereakvatooriumi eutrofeerumise hindamine peab võtma arvesse direktiivi 2000/60/EÜ (V lisa punktid 1.2.3 ja 1.2.4) kohaselt ranniku- ja üleminekuvee hindamist ning sellega seotud suuniseid [16] nii, et oleks tagatud võrreldavus, võttes samuti arvesse piirkondlike merekonventsioonide raames saadud teavet ja teadmisi ning väljatöötatud lähenemisviise.
Based on a screening procedure as part of the initial assessment, risk-based considerations may be taken into account to assess eutrophication in an efficient manner [17].
Eutrofeerumise tulemuslikuks hindamiseks võib esialgse hindamise raames läbiviidava uurimise alusel arvesse võtta riskipõhiseid aspekte [17].
The assessment needs to combine information on nutrient levels and on a range of those primary effects and of secondary effects which are ecologically relevant [18], taking into account relevant temporal scales.
Hindamisel tuleb siduda omavahel teave toitainete tasemete ja ökoloogiliselt oluliste esmaste ja teiseste mõjude ulatuse kohta, [18] võttes arvesse ka asjaomaseid ajaskaalasid.
Considering that the concentration of nutrients is related to nutrient loads from rivers in the catchment area, cooperation with landlocked Member States using established cooperation structures in accordance with the third subparagraph of Article 6(2) of Directive 2008/56/EC is particularly relevant.
Võttes arvesse, et toitainesisaldus on seotud jõgedest tuleva toitainekoormusega püügialal, on iseäranis oluline koostöö sisemaiste liikmesriikidega, kes kasutavad direktiivi 2008/56/EÜ artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt loodud koostööstruktuure.
Nutrients levels
Toitainete tasemed
Nutrients concentration in the water column (5.1.1)
Toitainete sisaldus veesambas (5.1.1),
Nutrient ratios (silica, nitrogen and phosphorus), where appropriate (5.1.2)
võimaluse korral toitainete suhe (räni, lämmastik ja fosfor) (5.1.2).
Direct effects of nutrient enrichment
Toitainetega rikastumise otsene mõju
Chlorophyll concentration in the water column (5.2.1)
Klorofülli sisaldus veesambas (5.2.1),
Water transparency related to increase in suspended algae, where relevant (5.2.2)
heljuvate vetikate osakaalu suurenemisega seotud vee läbipaistvus, vajaduse korral (5.2.2),
Abundance of opportunistic macroalgae (5.2.3)
oportunistlike makrovetikate arvukus (5.2.3),
Species shift in floristic composition such as diatom to flagellate ratio, benthic to pelagic shifts, as well as bloom events of nuisance/toxic algal blooms (e.g. cyanobacteria) caused by human activities (5.2.4)
taimestikus toimuvad liikide muutused, nagu ränivetika ja flagellaatide suhe, muutumine bentilisest pelaagiliseks, aga ka kahjulik õitsemine/toksiliste vetikate (nt sinivetikate) õitsemine inimtegevuse tagajärjel (5.2.4).
Indirect effects of nutrient enrichment
Toitainetega rikastumise kaudne mõju
Abundance of perennial seaweeds and seagrasses (e.g. fucoids, eelgrass and Neptune grass) adversely impacted by decrease in water transparency (5.3.1)
Mitmeaastaste vetikate ja mererohu (nt pruunvetikad, merihein ja mererohumättad) arvukus, mida vee läbipaistvuse vähenemine kahjustab (5.3.1),
Dissolved oxygen, i.e. changes due to increased organic matter decomposition and size of the area concerned (5.3.2).
lahustunud hapnik, s.o muutused orgaanilise aine suurema lagunemise tagajärjel ning asjaomase piirkonna suurus (5.3.2).
Descriptor 6:
tunnus:
The objective is that human pressures on the seabed do not hinder the ecosystem components to retain their natural diversity, productivity and dynamic ecological processes, having regard to ecosystem resilience.
Eesmärgiks on saavutada olukord, kus inimtegevusest tulenev surve merepõhjale ei takista ökosüsteemi komponentidel säilitamast nende loomulikku mitmekesisust, tootlikkust ja dünaamilisi ökoloogilisi protsesse, võttes arvesse ökosüsteemi vastupanuvõimet.
The scale of assessment for this descriptor may be particularly challenging because of the patchy nature of the features of some benthic ecosystems and of several human pressures.
Kõnealuse tunnuse hindamisskaala võib olla iseäranis keeruline mõnede merepõhja ökosüsteemide ja mitmesuguste inimsurvetegurite ebaühtluse tõttu.
Assessment and monitoring needs to be carried out further to an initial screening of impacts and threats to biodiversity features and human pressures, as well as an integration of assessment results from smaller to broader scales, covering where appropriate a subdivision, sub-region or region [19].
Bioloogilise mitmekesisuse omadustele avalduvaid mõjusid, ohte ja inimsurvet tuleb lisaks esialgsele vaatlusele hinnata ja uurida põhjalikumalt ning väiksemalt alalt saadud hindamistulemusi tuleb kohandada suurematele aladele, et need hõlmaks vajaduse korral alarajooni, allpiirkonda või piirkonda [19].
Physical damage, having regard to substrate characteristics
Füüsiline kahju, võttes arvesse substraadi omadusi
The main concern for management purposes is the magnitude of impacts of human activities on seafloor substrates structuring the benthic habitats.
Inimtegevuse ohjamise peamiseks probleemiks on inimtegevuse mõju ulatus merepõhja substraadile, millel elupaigad asuvad.
Among the substrate types, biogenic substrates, which are the most sensitive to physical disturbance, provide a range of functions that support benthic habitats and communities.
Substraaditüüpidest on füüsilise häirituse suhtes kõige tundlikumad biogeensed substraadid, kuid need täidavad mitmesuguseid ülesandeid, mis toetavad merepõhja elupaiku ja kooslusi.
Type, abundance, biomass and areal extent of relevant biogenic substrate (6.1.1)
Asjaomaste biogeensete substraatide tüüp, arvukus, biomass ja territoriaalne ulatus (6.1.1),
Extent of the seabed significantly affected by human activities for the different substrate types (6.1.2).
inimtegevusest oluliselt häiritud merepõhja ulatus seoses erinevat tüüpi substraatidega (6.1.2).
Condition of benthic community
Merepõhja koosluste seisund
The characteristics of the benthic community such as species composition, size composition and functional traits provide an important indication of the potential of the ecosystem to function well.
Merepõhja koosluste omadused, nagu liigiline ja suuruseline koosseis ning funktsionaalsed omadused, näitavad selgelt, milline on ökosüsteemi võime hästi toimida.
Information on the structure and dynamics of communities is obtained, as appropriate, by measuring species diversity, productivity (abundance or biomass), tolerant or sensitive taxa and taxocene dominance and size composition of a community, reflected by the proportion of small and large individuals.
Koosluste struktuuri ja dünaamika kohta saab vajaduse korral teavet, mõõtes koosluse liigilist mitmekesisust, tootlikkust (arvukus või biomass), mittetundlike ja tundlike taksonite dominantsust ning suuruselist koosseisu, mis avaldub väikeste ja suurte isendite osakaalus.
Presence of particularly sensitive and/or tolerant species (6.2.1)
Iseäranis tundlike ja/või mittetundlike liikide olemasolu (6.2.1),
Multi-metric indexes assessing benthic community condition and functionality, such as species diversity and richness, proportion of opportunistic to sensitive species (6.2.2)
mitme parameetri mõõtmise indeksid merepõhja koosluste seisundi ja toimimise, nagu liigilise mitmekesisuse ja liigirikkuse, oportunistlike ja tundlike liikide suhte hindamiseks (6.2.2),
Proportion of biomass or number of individuals in the macrobenthos above some specified length/size (6.2.3)
kindlaksmääratud pikkust/suurust ületava biomassi osakaal või isendite arv merepõhja makrokoosluses (6.2.3),
Parameters describing the characteristics (shape, slope and intercept) of the size spectrum of the benthic community (6.2.4).
merepõhja koosluse suuruse spektri omadusi (kuju, tõus ja nihe) kirjeldavad parameetrid (6.2.4)
Descriptor 7:
tunnus:
Permanent alterations of the hydrographical conditions by human activities may consist for instance of changes in the tidal regime, sediment and freshwater transport, current or wave action, leading to modifications of the physical and chemicals characteristics set out in Table 1 of Annex III to Directive 2008/56/EC.
Merevee hüdrograafiliste tingimuste püsivad muutused, mis on põhjustatud inimtegevusest, võivad seisneda näiteks loodete režiimi, setete ja mageda vee edasikandumise, hoovuste või lainete liikumise muutustes, mille tagajärjel muutuvad direktiivi 2008/56/EÜ III lisa tabelis 1 sätestatud füüsikalised ja keemilised omadused.
Such changes may be particularly relevant whenever they have the potential to affect marine ecosystems at a broader scale and their assessment may provide an early warning of possible impacts on the ecosystem.
Niisugused muutused võivad olla iseäranis olulised, kui on oht, et need kahjustavad mereökosüsteeme suuremas ulatuses, ning hindamisel võivad need anda varase hoiatuse võimalike mõjude kohta ökosüsteemile.
For coastal waters, Directive 2000/60/EC sets hydromorphological objectives that need to be addressed through measures in the context of river basin management plans.
Direktiivis 2000/60/EÜ on rannikuvee jaoks sätestatud hüdromorfoloogilised tingimused, mida tuleb täita vesikonna majandamiskava raames tehtavate mõõtmistega.
A case by case approach is necessary to assess the impact of activities.
Meetmete mõju tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi.
Tools such as environmental impact assessment, strategic environmental assessment and maritime spatial planning may contribute to evaluate and assess the extent and the cumulative aspects of impacts from such activities.
Sellised vahendid nagu keskkonnamõju hindamine, keskkonnamõju strateegiline hindamine ja mereala ruumiline planeerimine võivad aidata kaasa niisuguste meetmete mõju kumulatiivsete aspektide ja ulatuse analüüsile ja hindamisele.
It is however important to ensure that any such tools provide for adequate elements to assess potential impacts on the marine environment, including transboundary considerations.
Samas on oluline tagada, et niisugused vahendid tooksid esile asjakohased elemendid, mille alusel saab hinnata võimalikku mõju merekeskkonnale, arvestades sealjuures ka piiriüleste aspektidega.
Spatial characterisation of permanent alterations
Püsivate muutuste ruumilised omadused
Extent of area affected by permanent alterations (7.1.1)
Püsivatest muutustest mõjutatud ala ulatus (7.1.1).
Impact of permanent hydrographical changes
Püsivate hüdrograafiliste muutuste mõju
Spatial extent of habitats affected by the permanent alteration (7.2.1)
Püsivast muutusest mõjutatud elupaikade ruumiline ulatus (7.2.1),
Changes in habitats, in particular the functions provided (e.g. spawning, breeding and feeding areas and migration routes of fish, birds and mammals), due to altered hydrographical conditions (7.2.2).
muutunud hüdrograafiliste tingimuste tagajärjel toimunud muutused elupaikades, eriti sealsetes funktsioonides (nt kalade, lindude ja imetajate kudemis-, sigimis- ja toitumisalad ning rändeteed) (7.2.2).
Descriptor 8:
tunnus:
The concentration of contaminants in the marine environment and their effects need to be assessed taking into account the impacts and threats to the ecosystem [20].
Merekeskkonna saasteainete kontsentratsiooni ja nende mõju tuleb hinnata ökosüsteemile avalduvate mõjude ja ohtude põhjal [20].
Relevant provisions of Directive 2000/60/EC in territorial and/or coastal waters have to be taken into consideration to ensure proper coordination of the implementation of the two legal frameworks, having also regard to the information and knowledge gathered and approaches developed in regional sea conventions.
Arvesse tuleb võtta direktiivi 2000/60/EÜ sätteid territoriaal- ja/või rannikuvee kohta, et tagada õigusliku raamistiku asjakohaselt kooskõlastatud rakendamine, arvestades sealjuures piirkondlike merekonventsioonide raames saadud teavet ja teadmisi ning väljatöötatud lähenemisviise.
The Member States have to consider the substances or groups of substances, where relevant for the marine environment, that:
Liikmesriikidel tuleb vajaduse korral silmas pidada merekeskkonnale olulisi aineid või ainerühmi, mis:
exceed the relevant Environmental Quality Standards set out pursuant to Article 2(35) and Annex V to Directive 2000/60/EC in coastal or territorial waters adjacent to the marine region or sub-region, be it in water, sediment and biota; and/or
ületavad vees, settes või biootas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõikes 35 ja V lisas sätestatud keskkonnakvaliteedi standardit ranniku- või territoriaalvees, mis asub merepiirkonna või allpiirkonna lähedal, ja/või
are listed as priority substances in Annex X to Directive 2000/60/EC and further regulated in Directive 2008/105/EC, which are discharged into the concerned marine region, sub-region or subdivision; and/or
on kantud direktiivi 2000/60/EÜ X lisa prioriteetsete ainete nimistusse, mida reguleeritakse direktiiviga 2008/105/EÜ ja mis juhitakse otse asjaomasesse merepiirkonda, allpiirkonda või alarajooni, ja/või
are contaminants and their total releases (including losses, discharges or emissions) may entail significant risks to the marine environment from past and present pollution in the marine region, sub-region or subdivision concerned, including as a consequence of acute pollution events following incidents involving for instance hazardous and noxious substances.
on saasteained ning nende vabanemine keskkonda (sealhulgas nende kadu, vette laskmine ja heide) võib tekitada varasema ja praeguse reostuse kaudu märkimisväärset ohtu asjaomase merepiirkonna, allpiirkonna või alarajooni merekeskkonnale, see hõlmab ka näiteks ohtlike ja kahjulike ainetega toimunud õnnetuste tagajärjel tekkinud akuutset reostust.
Progress towards good environmental status will depend on whether pollution is progressively being phased out, i.e. the presence of contaminants in the marine environment and their biological effects are kept within acceptable limits, so as to ensure that there are no significant impacts on or risk to the marine environment.
Edusammud hea keskkonnaseisundi suunas olenevad sellest, kas reostus kõrvaldatakse järk-järgult, s.o saasteainete hulk merekeskkonnas ja ka nende bioloogiline mõju hoitakse vastuvõetavates piirides, et need ei avaldaks märkimisväärset mõju merekeskkonnale ega ohustaks seda.
Concentration of contaminants
Saasteainete kontsentratsioon
Concentration of the contaminants mentioned above, measured in the relevant matrix (such as biota, sediment and water) in a way that ensures comparability with the assessments under Directive 2000/60/EC (8.1.1)
Eespool nimetatud saasteainete kontsentratsioon mõõdetuna asjaomases süsteemis (biootas, settes ja vees) nii, et oleks tagatud vastavus direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud hindamisele (8.1.1).
Effects of contaminants
Saasteainete mõju
Levels of pollution effects on the ecosystem components concerned, having regard to the selected biological processes and taxonomic groups where a cause/effect relationship has been established and needs to be monitored (8.2.1)
Asjaomastele ökosüsteemidele avalduva saastumise mõju tase, võttes arvesse valitud bioloogilisi protsesse ja taksonoomilisi rühmi, millele avalduva põhjuse/mõju seos on kindlaks tehtud ja mida tuleb jälgida (8.2.1),
Occurrence, origin (where possible), extent of significant acute pollution events (e.g. slicks from oil and oil products) and their impact on biota physically affected by this pollution (8.2.2).
märkimisväärse akuutse reostuse esinemine, päritolu (võimaluse korral) ja ulatus (nt õli- ja õlitoodetest tekkinud laigud) ning selle mõju biootale, mida reostus füüsiliselt kahjustab (8.2.2).
Descriptor 9:
tunnus:
In the different regions or sub-regions, Member States need to monitor in edible tissues (muscle, liver, roe, flesh, soft parts as appropriate) of fish, crustaceans, molluscs and echinoderms, as well as seaweed, caught or harvested in the wild, the possible presence of substances for which maximum levels are established at European, regional, or national level for products destined to human consumption.
Liikmesriikidel tuleb erinevates piirkondades või allpiirkondades jälgida, kas looduskeskkonnast pärit kalade, vähkide, molluskite ja okasnahksete söödavates kudedes (lihased, maks, kalamari, liha, vajaduse korral pehmed koed), samuti vetikates leidub niisuguseid aineid, mille kohta on ELi, piirkonna või riigi tasandil määratud kindlaks inimtoiduks kasutatavate toodete maksimaalsed piirnormid.
Levels, number and frequency of contaminants
Saasteainete tase, arv ja sagedus
Actual levels of contaminants that have been detected and number of contaminants which have exceeded maximum regulatory levels (9.1.1)
Avastatud saasteainete tegelik tase ja kindlaksmääratud maksimaalset taset ületavate saasteainete arv (9.1.1),
Frequency of regulatory levels being exceeded (9.1.2).
kindlaksmääratud tasemete ületamise sagedus (9.1.2).
Descriptor 10:
tunnus:
The distribution of litter is highly variable, which needs to be taken into consideration for monitoring programmes.
Prahi jaotumine on väga erinev ja seda tuleb seireprogrammide puhul arvesse võtta.
It is necessary to identify the activity to which it is linked including, where possible, its origin.
Tuleb kindlaks teha, millise tegevusega praht on seotud ning selgitada võimaluse korral välja selle päritolu.
There is still a need for further development of several indicators, notably those relating to biological impacts and to micro-particles, as well as for the enhanced assessment of their potential toxicity [21].
Siinjuures on vaja edasi arendada veel mitut näitajat, eriti neid, mis seostuvad bioloogilise mõju ja mikroosakestega, ning samuti on vaja põhjalikumalt hinnata prahi võimalikku toksilisust [21].
Characteristics of litter in the marine and coastal environment
Mere- ja rannikukeskkonna prahi omadused
Trends in the amount of litter washed ashore and/or deposited on coastlines, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.1)
Kaldale uhutud ja/või rannajoonel paikneva prahi hulga suundumused, sealhulgas selle koostise, ruumilise leviku ja võimaluse korral päritolu analüüs (10.1.1),
Trends in the amount of litter in the water column (including floating at the surface) and deposited on the sea-floor, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.2)
veesambas (sh veepinnal ujuva) ja merepõhjas paikneva prahi hulga suundumused, sealhulgas selle koostise, ruumilise leviku ja võimaluse korral päritolu analüüs (10.1.2),
Trends in the amount, distribution and, where possible, composition of micro-particles (in particular micro-plastics) (10.1.3)
mikroosakeste (eriti plastist mikroosakeste) koguse, leviala ja võimaluse korral koostise suundumused (10.1.3).
Impacts of litter on marine life
Prahi mõju mereelustikule
Trends in the amount and composition of litter ingested by marine animals (e.g. stomach analysis) (10.2.1).
Suundumused mereloomade poolt allaneelatud prahi koguses ja koostises (nt mao analüüs) (10.2.1).
This indicator needs to be developed further, based on the experience in some sub-regions (e.g. North Sea), to be adapted in other regions.
Nimetatud näitaja vajab veel edasiarendamist, tuginedes mõnedes allpiirkondades (nt Põhjameres) saadud kogemusele, ja teistele piirkondadele kohandamist.
Descriptor 11:
tunnus:
Together with underwater noise, which is highlighted throughout Directive 2008/56/EC, other forms of energy input have the potential to impact on components of marine ecosystems, such as thermal energy, electromagnetic fields and light.
Lisaks veealusele mürale, mida on direktiivis 2008/56/EÜ läbivalt esile toodud, võib mereökosüsteemide komponentidele avaldada mõju ka mõnes muus vormis energia, mida merekeskkonda juhitakse, näiteks soojusenergia, elektromagnetväljad ja valgus.
Additional scientific and technical progress is still required to support the further development of criteria related to this descriptor [22], including in relation to impacts of introduction of energy on marine life, relevant noise and frequency levels (which may need to be adapted, where appropriate, subject to the requirement of regional cooperation).
Vaja on teaduslikke ja tehnilisi lisameetmeid, mis toetaksid kõnealuse tunnusega seotud kriteeriumi väljatöötamist, [22] sealhulgas ka keskkonda juhitava energia mõju kohta mereelustikule, asjakohaseid müra- ja sagedustasemeid (mida võib vajaduse korral kohandada piirkondliku koostöö nõuetele vastavalt).
At the current stage, the main orientations for the measurement of underwater noise have been identified as a first priority in relation to assessment and monitoring [23], subject to further development, including in relation to mapping.
Praeguses etapis on hindamise ja jälgimisega, [23] sh kaardistamisega seoses määratud kindlaks veealuse müra mõõtmise peamised suunad, mis vajavad veel täpsustamist.
Anthropogenic sounds may be of short duration (e.g. impulsive such as from seismic surveys and piling for wind farms and platforms, as well as explosions) or be long lasting (e.g. continuous such as dredging, shipping and energy installations) affecting organisms in different ways.
Inimtegevuse tagajärjel tekkinud helid võivad olla lühiajalised (nt impulsshelid, mis tulenevad seismilistest uuringutest ja tuuleparkide konstruktsioonide paigaldamisest ning plahvatustest) või pikaajalised (nt süvendamisest, laevadest ja energiakäitistest tulenev pidev heli) ning need mõjutavad organisme erinevalt.
Most commercial activities entailing high level noise levels affecting relatively broad areas are executed under regulated conditions subject to a license.
Tulundustegevusi, millega kaasneb üsna suurt ala mõjutav tugev müra, viiakse enamasti ellu kindlaksmääratud tingimustel ja vastava loa alusel.
This creates the opportunity for coordinating coherent requirements for measuring such loud impulsive sounds.
See loob võimaluse kooskõlastada sidusaid nõudeid tugevate impulsshelide mõõtmiseks.
Distribution in time and place of loud, low and mid frequency impulsive sounds
Kõrge, madala ja keskmise sagedusega impulssheli jaotumine ajaliselt ja territoriaalselt