natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It cannot therefore be ruled out that a significant number of small companies are organised in the form of a group and receive/pay interest in the context of their intra-group relations.
Seepärast ei saa välistada, et märkimisväärne hulk väikeettevõtteid moodustavad kontserni ja saavad/maksavad intresse kontsernisisestes tehingutes.
In addition, the fact that small companies benefit from tax measures specifically designed for them is not relevant to the assessment of the selectivity of the measure.
Lisaks sellele ei ole asjaolu, et väikeettevõtted saavad kasu just neile mõeldud maksumeetmetest, meetme valikulisuse hindamisel asjakohane.
Optional nature of the measure
Meetme vabatahtlik olemus
The optional nature of the measure allows the taxpayer to decide on a yearly basis whether to apply the measure or opt out.
Meetme vabatahtlik olemus võimaldab maksumaksjal otsustada igal aastal, kas ta rakendab meedet võib loobub selle rakendamisest.
The Hungarian authorities point out that such a feature naturally derives from the annual cycle of corporate taxation, together with other provisions of tax law.
Ungari ametiasutused märgivad, et see eripära tuleneb loomulikult ettevõtte tulumaksustamise aastasest tsüklist ning teistest maksuõiguse sätetest.
The Commission considers, however, that such a feature has the effect of introducing differentiated treatment between group companies, as the measure does not apply to all group companies (with intra-group loan transactions) but only to those that have decided to opt in for the fiscal year concerned.
Komisjon on seisukohal, et selle eripära mõjuks on kontserni ettevõtete erineva kohtlemise kasutamine, kuna meedet ei kohaldata kõigi kontserni ettevõtete (kes kasutavad kontsernisisest laenamist) suhtes, vaid ainult nende ettevõtete suhtes, kes on otsustanud meedet asjaomasel majandusaastal rakendada.
Justification by the nature and general scheme of the tax system
Põhjendamine maksusüsteemi olemuse ja üldise kavaga
In point 23 of its fiscal notice, the Commission indicates that ‘the differential nature of some measures does not necessarily mean that they must be considered to be State aid.
Maksustamist käsitleva teatise punktis 23 märgib komisjon, et „mõnede meetmete eristav olemus ei tähenda tingimata seda, et neid tuleb käsitleda riigiabina.
This is the case with measures whose economic rationale makes them necessary to the functioning and effectiveness of the tax system.
Nii on meetmete korral, mis tänu oma majanduslikele omadustele on vajalikud maksusüsteemi toimimiseks ja tõhususe tagamiseks.
However, it is up to the Member State to provide such justification.’
Kuid iga liikmesriik peab seda põhjendama”.
According to the Hungarian authorities, the aim of the measure was to diminish certain unfavourable effects that are attributable to the absence of group taxation in Hungary.
Ungari ametiasutuste väitel oli meetme eesmärk vähendada Ungari kontsernide maksustamissüsteemi puudumisest tulenevat teatavat ebasoodsat mõju.
The measure departs from the ‘classic’ method of individual (i.e. non-consolidated) tax assessment to a much lesser degree than frequently-used group taxation schemes do in other Member States.
Meede erineb niinimetatud „klassikalisest” individuaalsest (st konsolideerimata) maksustamismeetodist palju vähem kui teistes liikmesriikides sageli kasutatavad kontsernide maksustamiskavad.
As a consequence, the measure aims to implement (in a special way) an established and frequently used modern income tax system.
Sellest tulenevalt on meetme eesmärk rakendada (erimeetodil) väljakujunenud ja laialt kasutatavat kaasaegset tulumaksusüsteemi.
The Commission observes, however, that the absence of tax consolidation systems for groups in Hungary does not justify the selective award of State aid to a limited number of companies.
Komisjon täheldab siiski, et kontsernide maksude konsolideerimissüsteemi puudumine Ungaris ei õigusta valikulist riigiabi andmist piiratud hulgale äriühingutele.
This principle was established in the Court of Justice judgment in Case 173/73 [40].
See põhimõte kehtestati Euroopa Kohtu kohtuasjas 173/73 [40].
Hungary also refers to the current different tax treatment of equity and debt and observes that in both cases the income is subject to the same tax rate but the taxable person is different (for dividends, it is the subsidiary, and for interest, it is the parent company).
Ungari viitab ka omakapitali ja laenu erinevale käsitlemisele maksustamisel ja täheldab, et mõlemal juhul maksustatakse tulu sama maksumääraga, üksnes maksustatav isik on erinev (dividendide puhul on selleks tütarfirma ja intresside puhul emafirma).
The Commission is of the opinion that the scheme in question has the effect of excluding several sectors from the benefit of reduced taxation and that it does not qualify as a simple technical measure aiming to shift part of the tax burden from the net interest-receiving company to the net interest-paying company.
Komisjon on arvamusel, et kõnealuse kava mõjuks on mitmete sektorite välistamine maksusoodustusest kasu saamisest ning et tegemist ei ole lihtsa tehnilise meetmega, mille eesmärk on viia osa maksukoormusest netointresse saavalt äriühingult üle netointresse maksvale äriühingule.
As to the exclusion of the financial sector, the Hungarian authorities also refer to paragraph 27 of the fiscal notice: ‘Specific provisions that do not contain discretionary elements, allowing for example tax to be determined on a fixed basis (for example, in the agriculture or fisheries sectors), may be justified by the nature and general scheme of the system where, for example, they take account of specific accounting requirements or of the importance of land in assets which are specific to certain sectors; such provisions do not therefore constitute State aid (…)’.
Finantssektori välistamisega seoses viitavad Ungari ametiasutused ka maksustamist käsitleva teatise punktile 27: „Erisätted, mis ei sisalda mittekohustuslikke elemente ja mis võimaldavad näiteks kehtestada kindlaksmääratud maksusumma (näiteks põllumajandus- või kalandussektoris), võivad olla süsteemi olemuse ja üldise kava tõttu põhjendatud, kui näiteks võetakse arvesse raamatupidamisarvestuse erinõudeid või teatavatele sektoritele iseloomulike varade hulka kuuluva maa osatähtsust; seepärast ei ole kõnesolevate sätete puhul tegemist riigiabiga. […]”.
The Commission notes, however, that the provisions referred to in paragraph 27 of the fiscal notice do not aim to increase or reduce the tax burden on specific sectors but rather to take into account specific features of the sectors in question, such as accounting requirements that could justify the implementation of simplification rules for the assessment of the taxable basis.
Kuid komisjon märgib, et maksustamist käsitleva teatise punktis 27 viidatud sätete eesmärgiks ei ole suurendada ega vähendada konkreetsete sektorite maksukoormust, vaid pigem võtta arvesse kõnealuste sektorite eripärasid, näiteks raamatupidamisnõudeid, mis võiksid põhjendada lihtsustavate eeskirjade rakendamist maksubaasi hindamisel.
Conclusion on selectivity
Järeldus valikulisuse kohta
The differentiation between on the one hand the financial sector and small undertakings and on the other hand the other sectors, as well as the optional nature of the scheme, is not justified by the nature and general scheme of the Hungarian tax system.
Ühelt poolt finantssektori ja väikeettevõtete ning teiselt poolt teiste sektorite eristamine, samuti skeemi vabatahtlik olemus ei ole põhjendatud Ungari maksusüsteemi olemuse ja üldise kavaga.
In this context, the Commission must conclude that the measure at stake is selective.
Sellega seoses peab komisjon tegema järelduse, et kõnealune meede on valikuline.
The Commission is, however, of the opinion that an advantage at the level of one company cannot be offset by the disadvantage at the level of another company, even if that company is part of the same group.
Kuid komisjon on arvamusel, et ühele äriühingule ei saa anda eelist teise äriühingu ebasoodsama olukorra arvelt, isegi kui see äriühing kuulub samasse kontserni.
The assessment whether there is an advantage has to be made at the level of the individual company, not of the group.
Eelise olemasolu tuleb hinnata üksiku äriühingu, mitte kontserni tasandil.
In addition, it must be underlined that group companies can easily reorganise their financing activities and influence the outcome of the application of the measure.
Lisaks sellele tuleb rõhutada, et kontserni äriühingud võivad väga kergesti oma rahastamist ümber korraldada ja mõjutada seeläbi meetme rakendamise tulemusi.
Besides, the Commission considers that the symmetry of the measure and its neutral impact at the level of the group is not sufficient to exclude the possibility of an advantage at the level of individual companies.
Lisaks sellele on komisjon seisukohal, et meetme sümmeetrilisus ja selle neutraalne mõju kontserni tasandil ei ole piisav selleks, et välistada võimaliku eelise olemasolu üksikute äriühingute tasandil.
Similarly, a lower taxation of interests by one entity of the group cannot be justified by a higher rate of taxation — due to a lower deductibility level of interests — in another one [41].
Samuti ei saa ühe kontserni üksuse intresside madalam maksustamine olla põhjendatud teise äriühingu suhtes kohaldatava kõrgema maksumääraga – tulenevalt madalamast intresside mahaarvamise tasemest [41].
It results from the jurisprudence referred to above that the fact that some group companies suffer a disadvantage does not call into question the existence of an advantage at the level of another company.
Eespool viidatud kohtupraktikast tuleneb, et asjaolu, et mõned kontserni äriühingud on ebasoodsas olukorras, ei pea olema seostatav eelise olemasoluga teise äriühingu tasandil.
In this case, the Commission takes the view that the advantage granted by the State through a lower tax (50 % reduction of the taxable amount) must be considered a loss of tax equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal expenditure.
Käesoleva juhtumi puhul asub komisjon seisukohale, et riigi poolt madalama maksumäära (maksustatava summa vähendamine 50 % võrra) kaudu antavat eelist tuleb käsitleda maksutulude vähenemisena samaväärselt riigi vahendite kasutamisega maksustamiskuludeks.
Distortion of competition and effect on trade between Member States
Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
As the beneficiaries are undertakings active in various economic sectors in markets that are open to competition, it has the potential to distort competition between Member States and affect intra-Community trade.
Et abisaajad on ettevõtjad, kes tegutsevad erinevates majandussektorites avatud konkurentsiga turgudel, siis võib meede moonutada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja mõjutada ühendusesisest kaubandust.
In principle, aid which is intended to release an undertaking from costs which it would normally have had to bear in its day-to-day management or normal activities distorts the conditions of competition [42].
Abimeede, mille eesmärk on vabastada ettevõtja kuludest, mida ta oma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames peaks tavaoludes kandma, moonutab põhimõtteliselt konkurentsitingimusi [42].
In addition, it has been ruled that any granting of aid to an undertaking exercising its activities in the Community market is liable to cause distortion of competition and affect trade between Member States [43].
Lisaks sellele on kohus otsustanud, et igasugune abi eraldamine ühenduse turul tegutsevale ettevõtjale võib moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust [43].
Consequently, without it being necessary to carry out an economic analysis of the current situation in the markets concerned [44] and in view of the fact that the tax scheme introduced by Hungary strengthens the position of the economic operators who benefit from it compared with other operators competing in intra-Community trade, the Commission considers that the scheme affects trade between Member States and distorts competition between those operators.
Seega ilma, et oleks vajadust teostada asjaomaste turgude hetkeolukorra majanduslikku analüüsi [44] ja arvestades asjaolu, et Ungari poolt kasutusele võetud maksukava tugevdab nende ettevõtjate positsiooni, kes saavad kõnealusest meetmest rohkem kasu kui teised ühendusesiseses kaubanduses konkureerivad ettevõtjad, leiab komisjon, et kava mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab kõnealuste ettevõtjate vahelist konkurentsi.
In the light of all the above considerations, the Commission takes the view that the intra-group interest deduction provided for in Act LXXXI of 1996 on Corporate Tax and Dividend Tax constitutes aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi on komisjon seisukohal, et 1996. aasta ettevõtte tulumaksu ja dividendide maksustamise seadusega LXXXI ette nähtud kontsernisiseste intresside mahaarvamine kujutab endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Classification of the scheme as unlawful or existing aid
Kava liigitamine õigusvastaseks või olemasolevaks abiks
Annex IV.3 of the Act of Accession provides that the following aid schemes and individual aid put into effect in Hungary before the date of accession and still applicable after that date must be regarded upon accession as existing aid within the meaning of Article 88(1) of the EC Treaty:
Ühinemisakti IV lisa punktis 3 on sätestatud, et järgmisi abikavasid ja individuaalset abi, mis on Ungaris jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse ka pärast nimetatud kuupäeva, käsitletakse ühinemise järel kui olemasolevat abi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses:
aid measures listed in the Appendix to Annex IV;
IV lisa liites loetletud abimeetmed;
aid measures which prior to the date of accession were assessed by the State aid monitoring authority of Hungary and found to be compatible with the acquis, and to which the Commission did not raise an objection on the ground of serious doubts as to the compatibility of the measure with the common market.
abimeetmed, mida Ungari riigiabi järelevalveasutus enne ühinemiskuupäeva hindas ja mis loeti ühenduse õigustikuga kokkusobivaks ning mille kohta komisjon ei ole esitanud vastuväiteid põhjendusel, et tal on tõsiseid kahtlusi seoses meetme ühisturuga kokkusobivusega.
Annex IV.3 further provides that all measures still applicable after the date of accession which constitute State aid and which do not fulfil the conditions set out above shall be considered as new aid upon accession for the purpose of the application of Article 88(3) of the EC Treaty.
IV lisa punktis 3 on ka sätestatud, et kõik pärast ühinemiskuupäeva endiselt kohaldatavad meetmed, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta eespool kirjeldatud tingimustele, loetakse ühinemise järel uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaldamisel.
The measure at hand was not put in place before 10 December 1994; it was not listed in the Appendix to Annex IV.3 of the Act of Accession; and neither was it covered by the interim mechanism procedure upon accession.
Vaadeldavat meedet ei jõustatud enne 10. detsembrit 1994, see ei ole loetletud ühinemisakti IV lisa punkti 3 liites ning seda ei hõlma ühinemisjärgne vahemenetlus.
The Hungarian authorities and the American Chamber of Commerce consider that this Annex contains only provisions about aid put into effect and reviewed prior to the date of accession referred to in Article 1(b)(i) of the procedural regulation [45].
Ungari ametiasutused ja Ameerika Kaubanduskoda on seisukohal, et kõnealune lisa sisaldab vaid abi sätteid, mis jõustati ja vaadati üle enne menetlusmääruse artikli 1 lõike b punktis i viidatud ühinemiskuupäeva [45].
As a consequence, the rules set forth in Article 1(b)(ii)-(v) of the Regulation should also be taken into account for the purpose of identifying existing aid.
Seega tuleks olemasoleva abi kindlaksmääramisel võtta arvesse ka määruse artikli 1 lõike b punktides ii–v sätestatud eeskirju.
The Commission agrees with this interpretation of Annex IV to the Act of Accession.
Komisjon nõustub ühinemisakti IV lisa sellise tõlgendamisega.
Such an interpretation is confirmed by the wording of Article 1(b)(i) of the procedural regulation.
Seda tõlgendamist kinnitab ka menetlusmääruse artikli 1 lõike b punkti i sõnastus.
As a consequence, it considers that the existing character of the aid should be assessed pursuant to Article 1(b)(ii)-(v) of the procedural regulation.
Seega leiab komisjon, et selleks, et teha kindlaks, kas on tegemist olemaoleva abiga, tuleb seda hinnata vastavalt menetlusmääruse artikli 1 lõike b punktidele ii–v.
With respect to the application of Article 1(b)(ii) and (iii), the Commission does not agree with Hungary on the fact that the measure at stake was authorized by the Commission, since it was not notified pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty and Article 2 of the procedural regulation.
Seoses artikli 1 lõike b punktide ii ja iii kohaldamisega ei nõustu komisjon Ungariga, et kõnealune meede on komisjoni poolt lubatud, kuna sellest ei teatatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ja menetlusmääruse artiklile 2.
The Commission considers that Article 1(b)(iv) does not apply either as the aid granted under the scheme is not covered by the limitation period of ten years.
Komisjon on seisukohal, et ka artikli 1 lõike b punkti iv ei kohaldata, kuna kava alusel antav abi ei hõlma kümneaastast tähtaega.
As regards Article 1(b)(v), this provision does not apply as such in the case at hand, since it cannot be considered that at the time the intra-group interest scheme was put into effect it did not constitute aid and became aid owing to the evolution of the market.
Artikli 1 lõike b punkti v ei kohaldata sellisel kujul kõnealuse juhtumi puhul, kuna ei saa väita, et kontsernisiseste intresside kava jõustumise ajal ei kujutanud see endast abi ja et see muutus abiks turu arengu käigus.
However, the Commission notes that the measure under examination bears some similarities to the Belgian Coordination Centre (BCC) scheme.
Kuid komisjon märgib, et uuritaval meetmel on mõned sarnasused Belgia koordineerimiskeskuste kavaga.
In this respect, it is worth recalling the previous Commission decisions of 2 May 1984 [46] and 9 March 1987 where the Commission ruled that the Belgian scheme was not aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Sellega seoses tasub meenutada komisjoni varasemaid 2. mai 1984 [46] ja 9. märtsi 1987 otsuseid, milles komisjon otsustas, et Belgia kava ei ole abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Similarly to the Belgian Coordination Centres scheme which was exclusively applicable to multinational companies, the Commission found on the basis of the data provided by the Hungarian authorities that the main beneficiaries of the scheme were also multinational companies.
Sarnaselt Belgia koordineerimiskeskuste kavaga, mida kohaldati üksnes rahvusvaheliste äriühingute suhtes, leidis komisjon Ungari ametiasutuste esitatud andmete alusel, et kõnealuse kava peamised kasusaajad on samuti rahvusvahelised äriühingud.
In addition the Hungarian scheme has other similarities with the Belgian scheme in that both of the measures concern the taxation of intra-group activities.
Lisaks sellele on Ungari kaval teisigi sarnasusi Belgia kavaga, näiteks on mõlemad meetmed seotud kontsernisiseste tegevuste maksustamisega.
As a consequence, the qualification as aid of this type of measure related to intra-group activities was not self-evident at the time it was put into effect.
Seega ei olnud seda tüüpi meetme käsitlemine abina kontsernisiseste tegevuste suhtes meetme jõustumise ajal endastmõistetav.
Hungary points out that the Hungarian State Aid Monitoring Office (SAMO) examined the measure in the summer of 2002, prior to its adoption.
Ungari rõhutab, et Ungari Riigiabi Järelevalvebüroo uuris meedet 2002. aasta suvel enne selle vastuvõtmist.
Despite the fact that the measure did constitute State aid at the time it was implemented, the Commission considers that owing to the very specific circumstances of the case at hand, in particular the pre-accession context and the previous Commission decisions in 1984 and 1987 on the Belgian scheme, the Hungarian State Aid Monitoring Office had no reason to consider that the measure constituted aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, especially since the measure was adopted before the Commission reconsidered its position on the Belgian scheme [47].
Olenemata sellest, et meede kujutas endast riigiabi selle rakendamise ajal, on komisjon seisukohal, et arvestades kõnealuse juhtumi väga erilisi tingimusi, eelkõige ühinemiseelset olukorda ja komisjoni varasemaid 1984. ja 1987. aasta otsuseid Belgia kava kohta, ei olnud Ungari Riigiabi Järelevalvebürool mingit põhjust eeldada, et meede kujutab endast abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, eelkõige seetõttu, et meede võeti vastu enne seda, kui komisjon vaatas üle oma seisukoha Belgia kava suhtes [47].
It is therefore considered that there is a body of exceptional circumstances suggesting that the Hungarian authorities may have been misled in thinking that the measure did not constitute State aid in a pre-accession context.
Seepärast arvatakse, et on hulk eriolukordi, mille tõttu sattusid Ungari ametiasutused eksiteele, arvates, et meede ei kujuta endast riigiabi ühinemiseelses olukorras.
In such circumstances, at the time the measure was adopted, Hungary had valid reasons not to submit the measure to the Commission as provided for under the interim mechanism procedure laid down in Annex IV to the Act of Accession.
Sellises olukorras oli Ungaril meetme vastuvõtmise ajal selged põhjendused meetme komisjonile mitteesitamiseks vastavalt ühinemisakti IV lisas sätestatud vahemenetlusele.
The Commission further notes that following Hungary accession to the EU, neither the scope of the measure nor the importance of the advantage conferred were altered in a substantial way.
Komisjon märgib ka, et pärast Ungari ühinemist ELiga ei muudetud märkimisväärselt meetme kohaldamisala ega ka antava eelise olulisust.
It is true that, as mentioned in recital 14 of the present decision, some modifications were introduced.
Nagu märgitud käesoleva otsuse põhjenduses 14, viidi siiski sisse mõned muudatused.
However, they mainly consisted in technical adaptations relating to either the inclusion of certain types of companies that did not exist in Hungary before accession (European companies and European cooperative societies), or the exclusions of certain other types of companies which were abolished (venture capital companies).
Kuid need seisnesid põhiliselt tehnilistes kohandamistes, millega kaasati kavasse teatavat liiki äriühingud, mis Ungaris enne ühinemist ei eksisteerinud (Euroopa äriühingud, Euroopa ühistud), või jäeti välja teist liiki äriühingud, mis kaotati (riskikapitalifirmad).
The measure at stake was thus not substantially altered following Hungary’s accession to the European Union, and must thus be considered as existing aid.
Seega ei muudetud kõnealust meedet oluliselt pärast Ungari ühinemist Euroopa Liiduga ja seega võib seda käsitleda olemasoleva abina.
Owing to the peculiarities of the case at hand and the pre-accession context described above, the intra-group interest scheme must be considered as an existing aid scheme by analogy to Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Võttes arvesse kõnealuse juhtumi eripära ja eespool kirjeldatud ühinemiseelset olukorda tuleb kontsernisiseste intresside kava käsitleda olemasoleva abikavana vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 lõike b punktile v.
Since the procedure regarding existing aid schemes is laid down in Articles 17 to 19 of the same regulation, the present procedure initiated on 21 March 2007 is redundant.
Et olemasolevate abikavadega seotud menetlus on sätestatud sama määruse artiklites 17–19, on käesolev 21. märtsil 2007 algatatud menetlus liigne.