natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mytilineos Holdings SA acquired 43 % of ELVO by a share sale agreement of 29 August 2000 after a public tender (hereinafter this sale is referred to as ‘the partial privatisation’).
Pärast avalikku pakkumist omandas ettevõtja Mytilineos Holdings SA 29. augustil 2000 sõlmitud aktsiate müügilepingu kaudu 43 % ettevõtjast ELVO (edaspidi nimetatakse kõnealust müüki „osaliseks erastamiseks”).
Currently, 51 % of ELVO is owned by the Greek Government.
Praegu kuulub 51 % ELVO-st Kreeka valitsusele.
ELVO currently employs about 672 persons (2007 figures).
ELVO-s töötab praegu ligi 672 inimest (2007. aasta andmed).
Its turnover in 2007 was EUR 84 million.
Ettevõtja käive oli 2007. aastal 84 miljonit eurot.
The support measures
Abimeetmed
The tax waiver under Law 2771/1999
Seaduse 2771/1999 kohane maksuvabastus
Under Article 15(3) of Law 2771/1999 passed on 16 December 1999, the Greek state released ELVO from all debts to the public purse related to taxes and fiscal penalties for the years 1988 to 1998 (hereinafter ‘tax waiver A’).
detsembril 1999 vastuvõetud seaduse 2771/1999 artikli 15 lõike 3 alusel vabastas Kreeka ettevõtja ELVO majandusaastatel 1988–1998 maksude ja rahatrahvidega kogunenud võlgadest riigikassa ees (edaspidi „maksuvabastus A”).
According to the Greek authorities, this corresponded to a waiver of GRD 1193753186 (corresponding to EUR 3503310,89) [3] due from ELVO to the public purse.
Kreeka ametiasutuste sõnul tähendas see vabastust 1193753186 Kreeka drahmi suurusest (3503310,89 eurot) [3] maksevõlgnevusest, mida ELVO oleks pidanud riigikassale tagasi maksma.
In their comments further to the Commission’s Decision to open the procedure under Article 88(2) of the EC Treaty the Greek authorities informed the Commission of two other measures in support of ELVO.
Oma märkustes komisjoni otsuse kohta algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus teavitasid Kreeka ametiasutused komisjoni kahest muust abimeetmest ettevõtjale ELVO.
The tax waiver pursuant to Law 1892/90
Seaduse 1892/90 kohane maksuvabastus
By a decision [4] taken pursuant to Article 49 of Law 1892/90, the Greek authorities waived EUR 3546407,89 of taxes from ELVO (hereinafter ‘tax waiver B’).
Vastavalt seaduse 1892/90 artiklile 49 vastuvõetud otsusega [4] tühistasid Kreeka ametiasutused ELVO 3546407,89 euro suuruse maksuvõlgnevuse (edaspidi „maksuvabastus B”).
This corresponded to ELVO’s tax obligations from 1998 (year of the previous tax audit) until the sale to Mytilineos.
Summa vastab ELVO maksukohustustele alates 1998. aastast (aasta, millal koostati eelmine maksuaudit) kuni Mytilineosile aktsiate müümiseni.
The waiver took the form of repayments by the tax administration of taxes previously paid by ELVO.
Maksuvabastus realiseerus hüvitamise vormis: maksuamet maksis ELVO-le tagasi ettevõtja poolt varem tasutud maksud.
This breaks down as follows:
See jaguneb järgmiselt:
EUR 634088,99 corresponded to taxes paid by ELVO for the operating years 1998, 1999 and 2000 (up until the partial privatisation).
634088,99 eurot makse, mida ELVO maksis 1998.–2000. tegevusaastate eest (kuni osalise erastamiseni).
Greece has not indicated the exact date of the repayment.
Kreeka ei ole nimetatud tagasimakse konkreetset kuupäeva.
The loan guarantee
Laenutagatis
ELVO provided no collateral for the guarantee but paid the state a fee of 1 % of the amount.
ELVO ei andnud omalt poolt mingit lisatagatist, kuid maksis riigile tasu 1 % summast.
The Greek authorities have informed the Commission that the loan was used to finance production for the Ministry of Defence procurement programmes, more specifically the production of […] [5] intended for the Greek army.
Kreeka ametiasutused on teavitanud komisjoni, et laenu kasutati kaitseministeeriumi riigihanke programmide kohase, täpsemalt Kreeka sõjaväele mõeldud […] [5] tootmise rahastamiseks.
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 82(2)
ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
As mentioned above, the Commission informed Greece by a letter of 7 December 2005 that it had opened the proceedings under Article 88(2) of the EC Treaty in respect of tax waiver A, which it considered to constitute state aid.
Nagu eespool nimetatud, teavitas komisjon Kreekat 7. detsembri 2005. aasta kirjas, et ta on algatanud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel menetluse seoses maksuvabastusega A, mida komisjon pidas riigiabiks.
The Commission had doubts about the aid’s compatibility with the common market on the following grounds.
Komisjon kahtles, kas abi on ühisturuga kokkusobiv allpool esitatud põhjustel.
In the exchange of views that preceded the opening decision, Greece had argued that ELVO’s activity in its entirety was covered by Article 296 of the EC Treaty since ELVO mainly produced military vehicles intended for the Greek armed forces.
Algatamisotsusele eelnenud arvamuste vahetamise käigus väitis Kreeka, et kogu ELVO tegevus kuulub EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse, sest ELVO tootis peamiselt Kreeka relvajõududele mõeldud sõjaväeveokeid.
However, the Commission noted that ELVO also manufactured civilian and dual use vehicles.
Komisjon märkis siiski, et ELVO toodab ka tsiviilotstarbega ja kahesuguse kasutusega sõidukeid.
Greece had not shown that the tax waiver had only benefited ELVO’s military production and that it was necessary for Greece’s essential defence interests.
Kreeka ei ole tõendanud, et maksuvabastus on seotud ainult ELVO sõjaliseks otstarbeks mõeldud toodanguga ja et see oli vajalik Kreeka oluliste kaitsehuvide seisukohast.
Consequently, the Commission considered that only part of the financial support granted to ELVO was in favour of military production covered by Article 296 of the EC Treaty and that the aid granted to the production not so covered had to be investigated within a procedure on the basis of Article 88(2) of the EC Treaty.
Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et ainult osa ELVO-le antud rahalisest abist oli seotud sõjaliseks otstarbeks mõeldud toodanguga, mis kuulub EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse, ja et antud abi tootmisele, mis kõnealuse artikli kohaldamisalasse ei kuulu, tuleb uurida EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud menetluse raames.
In the same letter the Commission enjoined Greece, in accordance with Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [6], to provide it with information on a number of points, among which were the following:
Samas kirjas kutsus komisjon Kreekat üles kooskõlas nõukogu määruse EÜ nr 659/1999 [6] artikli 10 lõikega 3 esitama teavet mitme küsimuste kohta, muu hulgas järgmist teavet:
information on any other financial support provided to ELVO from public resources,
teave mis tahes muu ELVO-le riigi ressurssidest antud rahalise abi kohta;
evidence that the cost and revenue accounts linked to the civilian production (including dual use) and military production were separated and that the aid only favoured the military production,
tõendid, et tsiviilotstarbelise (sealhulgas kahesuguse kasutusega) toodanguga ja sõjaliseks otstarbeks mõeldud toodanguga seotud kulu- ja tulukontod olid eraldi ja et antud abi oli seotud ainult sõjaliseks otstarbeks mõeldud toodanguga;
data on the split of the turnover between product categories (civilian, dual use and military).
andmed käibe jaotamise kohta eri tootekategooriate vahel (tsiviil-, kahesuguse kasutusega ja sõjalise otstarbega).
OBSERVATIONS OF THE GREEK AUTHORITIES
KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
Further to the Commission’s decision to open the investigation procedure, Greece submitted the following comments.
Pärast komisjoni otsust algatada uurimismenetlus esitas Kreeka järgmised märkused.
Other aid measures
Muud abimeetmed
Further to the Commission’s injunction, Greece informed the Commission of tax waiver B and the loan guarantee as described above.
Pärast komisjoni korraldust teavitas Kreeka komisjoni eespool kirjeldatud maksuvabastusest B ja laenutagatisest.
Greece stated that ELVO had received no other support from public funds.
Kreeka väitis, et ELVO ei ole riigi ressurssidest saanud muud abi.
Relevance of Article 296 of the EC Treaty
EÜ asutamislepingu artikli 296 asjakohasus
Greece confirmed that ELVO did not maintain separate accounts for the civilian and military parts of its production.
Kreeka kinnitas, et ELVO-l ei olnud eraldi kontosid oma tsiviil- ja sõjalise otstarbega tootmise jaoks.
However, Greece argued that ELVO mainly produced military equipment.
Samas väitis Kreeka, et ELVO tootis peamiselt sõjavarustust.
Thus in the years 1987 to 1998, ‘military programmes’ amounted to 85 % of the company’s sales.
Seega moodustasid ajavahemikul 1987–1998 „sõjalise otstarbega programmid” kuni 85 % ettevõtja müügimahust.
If military production accounted for only 54 % of sales in 1999, this was an exceptional event due to the implementation of an agreement from 1997 to deliver buses and trolley buses to various public bodies (and indeed in the following years 2000-2002, the military share of sales was back at the normal high levels: 64,61 %, 72,59 % and 98,40 %, respectively).
See et sõjalise otstarbega toodang moodustas 1999. aastal vaid 54 % müügimahust, oli erakorraline olukord põhjustatuna 1997. aasta lepingust tarnida eri avalik-õiguslikele asutustele busse ja trollibusse (järgmistel aastatel 2000–2002 oli sõjalise otstarbega toodangu osakaal taas tavapärasel kõrgel tasemel: vastavalt 64,61 %, 72,59 % ja 98,4 %).
Thus, except for the year 1999, the overwhelming share of ELVO’s production covered military material which could be covered by Article 296 of the EC Treaty.
Seega väga suur osa ELVO toodangust (välja arvatud 1999. aastal) moodustas sõjavarustus, mis kuulub EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse.
Private vendor principle
Eraettevõtja põhimõte
Insofar as tax waivers A and B would not be covered by Article 296 EC, they should be seen in the context of the partial privatisation of ELVO.
Kuivõrd maksuvabastused A ja B ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse, tuleb neid analüüsida ELVO osalise erastamise raames.
This was performed through an open tender in which eight Greek and international groups expressed an interest.
Osaline erastamine toimus avaliku pakkumise vormis, mille raames näitas oma huvi üles kaheksa Kreekast pärit või rahvusvahelist kontserni.
Four submitted eligible bids.
Neli ettevõtjat esitasid tingimustele vastavad pakkumused.
Mytilineos’ bid was considered the best.
Mytilineosi pakkumus hinnati parimaks.
As part of the privatisation process, the Greek state decided that ELVO should be sold free of all tax obligations known before the sale was completed, and that any tax obligations that would arise before the sale but become due only later should fall to the Greek state.
Erastamisprotsessi osana otsustas Kreeka riik, et ELVO tuleks müüa vabana kõikidest enne müügitehingu sõlmimist teada olevatest maksukohustustest ja juhul, kui võlakohustused tekivad enne müüki, kuid need tuleks tasuda hiljem, peaksid needki jääma Kreeka riigi kanda.
These conditions were part of the terms of the tender procedure and known to all bidders (whose bids consequently reflected their expectation that these debts would be written off).
Kõnealused tingimused moodustasid osa pakkumismenetluse tingimustest ja kõik pakkujad olid nendest teadlikud (nende pakkumused peegeldasid ka ootusi, et kõnealused võlad kustutatakse).
The purpose was to ensure the highest possible price for the shares (net of the waived tax claims).
Eesmärk oli tagada aktsiate kõrgeim võimalik hind (ilma maksuvõlgnevusteta).
The Greek state argues that it is common commercial practice in similar deals for the vendor to assume the financial obligations of the sold entity that have not materialised at the time the transaction is completed.
Kreeka riik väitis, et tavapärase kaubandustava kohaselt kannab sarnaste tehingute korral müüja müüdava üksuse rahalised kohustused, mis enne tehingu lõpetamist ei ole täidetud.
Furthermore, the Greek authorities argue that the price paid by Mytilineos (EUR 12179071) left them with a substantial net consideration, even when the waived debt is deducted (net EUR 5129298,12).
Lisaks sellele väitsid Kreeka ametiasutused, et Mytilineosi poolt makstud hind (12179071 eurot) tõi neile märkimisväärse kasu isegi juhul, kui kustutatud võlg maha arvata (netosumma 5129298,12 eurot).
Thus Greece claims to have acted in a manner similar to that of a private vendor seeking to maximise the profit from the sale of his asset and that therefore tax waivers A and B do not involve state aid.
Seega väitis Kreeka, et ta käitus sarnaselt eraettevõtjaga, kes taotleb oma varade müügist maksimaalset kasu, ning seetõttu ei kujuta maksuvabastused A ja B endast riigiabi.
State aid scheme Ν 11-1991
Riigiabi kava Ν 11/91
However, the scheme required prior notification of such aid to the Commission in two situations:
Kava kohaselt aga tuli komisjoni sellisest abist eelnevalt teavitada kahel juhul:
if the sale of the undertaking was carried out through a procedure other than an open bid, i.e. through direct sale to a third party,
kui ettevõtja müük toimus muud moodi kui avaliku pakkumise vormis, st otsemüük kolmandale isikule;
if the undertaking operated in certain sectors, among which was the automotive sector [7].(28) The Greek authorities claim that the debt write-off based on Law 1892/90 was covered by this scheme.
kui ettevõtja tegutses teatavates sektorites, mille hulka kuulus ka mootorsõidukisektor [7].(28) Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealune kava hõlmas seaduse 1892/90 kohast võlgade kustutamist.
The write-off did not require a prior notification to the Commission as the sale of the 43 % of ELVO was carried out by means of an open bidding procedure, and since ELVO was a military producer it did not fall into the category of ‘automobile’ producers within the meaning of state aid provisions.
Kustutamisest ei olnud komisjoni vaja eelnevalt teavitada, sest 43 % ELVO osalusest müüdi avaliku pakkumise teel ning sest ELVO oli sõjavarustuse tootja ja ei kuulu seega mootorsõidukisektori tootjate kategooriasse riigiabi sätete tähenduses.
Article 296 of the EC Treaty
EÜ asutamislepingu artikkel 296
Before going into a substantive assessment of the support measures under the state aid rules it is appropriate to deal with Greece’s contention regarding the implications of Article 296 of the EC Treaty.
Enne riigiabi eeskirjade alusel abimeetme sisulist hindamist on asjaomane analüüsida Kreeka väidet seoses EÜ asutamislepingu artikli 296 mõjuga.
On the basis of Article 296(1)(b) EC the provisions of the Treaty do not preclude a Member State from taking ‘such measures as it considers necessary for the protection of the essential interests of its security which are connected with the production of or trade in arms, munitions and war material; such measures shall not adversely affect the conditions of competition in the common market regarding products which are not intended for specifically military purposes.’
EÜ asutamislepingu artikli 269 lõike 1 punkti b alusel ei takista lepingu sätted liikmesriigil „võtta selliseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks ja mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega; need meetmed ei või avaldada ebasoovitavat mõju selliste toodete konkurentsitingimustele ühisturus, mis ei ole mõeldud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks.”
This provision applies to a list of products drawn up by the Council (see Article 296(2) EC) and which includes among others (point 6 of the list) ‘tanks and specialist fighting vehicles: … (b) Military type vehicles, armed or armoured, including amphibious vehicles; (c) armoured cars …’.
Käesolevat sätet kohaldatakse nõukogu koostatud toodete nimekirja suhtes (vt EÜ asutamislepingu artikli 296 lõige 2), mis muu hulgas (nimekirja punkt 6) sisaldab: „tankid ja spetsiaalsed lahingumasinad: … b) relvastatud või soomustatud sõjaväesõidukid, sealhulgas amfiibsõidukid; c) soomussõidukid …”.
This implies, as far as is relevant for this case, that the state aid provisions of the EC Treaty do not apply for measures relating to products included in the 1958 list, provided that such measures are considered necessary for the protection of the essential security interests of the Member State.
See tähendab niivõrd, kuivõrd see on asjaomane käesoleva juhtumi puhul, et EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid ei kohaldata meetmete suhtes seoses toodetega, mis sisalduvad 1958. aasta nimekirjas tingimusel, et selliseid meetmeid peetakse vajalikuks liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvide kaitseks.
Case law requires a Member State which seeks to rely on Article 296 EC to furnish evidence that the exemptions do not go beyond the limits in such exceptional cases [8].
Kohtupraktika kohaselt lasub EÜ asutamislepingu artiklit 296 kohaldaval liikmesriigil kohustus tõestada, et kõnealused erandid ei lähe kaugemale kui need erandlikud juhtumid [8].
Greece has first argued that all ELVO’s production, or at least a very substantial proportion thereof, concerns military material covered by Article 296(1)(b) EC, such that the state aid rules of the Treaty cannot apply to preclude any state support in favour of ELVO.
Kreeka väitis, et kogu ELVO tootmine või vähemalt väga suur osa sellest on seotud sõjavarustusega, mis kuulub EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punkti b kohaldamisalasse, mistõttu ei saa kohaldata EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid, et välistada mis tahes vormis riigiabi andmist ettevõtjale ELVO.
This view cannot be accepted.
Selline seisukoht ei ole vastuvõetav.
It is clear from the information in the case that ELVO’s production concerns not only products covered by Article 296 EC but also products which are either suited for dual use or intended for purely civilian use (see recitals 8 and 17 above).
Juhtumit käsitleva teabe põhjal on selge, et ELVO tootmine ei hõlma mitte ainult EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid, vaid ka tooteid, mis on kahesuguse kasutusega või mõeldud ainult tsiviilotstarbeks (vt põhjendused 8 ja 17).
For this reason alone, the Commission cannot accept the blanket assertion that all ELVO’s activities are covered by Article 296(1)(b) EC.
Ainuüksi sel põhjusel ei saa komisjon nõustuda väitega, et kogu ELVO tegevus kuulub EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punkti b kohaldamisalasse.
The application of this exception must be assessed separately for each aid measure in view of its purpose and scope.
Kõnealuse erandi kohaldamist tuleb hinnata iga abimeetme puhul eraldi, võttes arvesse selle eesmärki ja rakendusala.
In the case of tax waivers A and B the Commission cannot accept the contention that they are covered by Article 296 EC.
Maksuvabastuste A ja B puhul ei saa komisjon nõustuda väitega, et need kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse.
Indeed, in the absence of any separate accounting between the civil and military production, it is impossible to ascertain whether these measures would benefit exclusively the military production.
Tsiviil- ja sõjalise otstarbega tootmise kohta eraldi kontode puudumise tõttu on võimatu välja selgitada, kas kõnealused meetmed hõlmavad ainuüksi sõjalise otstarbega tootmist.
The case of the loan guarantee is different.
Laenutagatisega on teine lugu.
Greece has provided information showing that the guarantee covered a loan taken by ELVO to execute orders for vehicles intended for the Greek armed forces.
Kreeka esitatud teave näitab, et tagatis hõlmas laenu, mida ELVO võttis, et täita Kreeka relvajõududele mõeldud sõidukite tellimused.
The first order concerned […], which are clearly covered by the list of military material covered by Article 296 EC.
Esimene tellimus oli seotud […], mis kuuluvad selgelt EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse kuuluva sõjavarustuse nimekirja.
The second order concerned […], which prima facie could be considered dual use products and thus could be covered by Article 296 EC only if they are specifically intended for military use.
Teine tellimus käsitles […], mida esmapilgul võib pidada kahesuguse kasutusega toodeteks ja mis kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse ainult juhul, kui need on mõeldud konkreetselt sõjaliseks otstarbeks.
In this respect Greece has formally declared that […] have been manufactured to the specifications of the Greek military forces […].
Selles küsimuses on Kreeka ametlikult teatanud, et […] on toodetud Kreeka relvajõudude […] spetsifikaatide kohaselt.
The Commission accepts that […], because of their characteristics, are placed in the list of items referred to in paragraph 30 above, in particular in point 6(b) thereof.
Komisjon nõustub, et […] kuuluvad oma näitajate poolest punktis 30, eelkõige seal osutatud punkti 6 alapunkti b toodete nimekirja.
Greece has further assured the Commission that all […] have been delivered […] to be used exclusively for military purposes, as confirmed by a letter of the Ministry of Defence.
Lisaks sellele on Kreeka kinnitanud komisjonile, et kõik […] on tarnitud […] üksnes sõjalisel otstarbel kasutamiseks, mida on kinnitatud ka kaitseministeeriumi kirjas.
Greece has also stated that […] are intended for and support military operations and were adjudged suitable for those purposes of […].
Kreeka on ka väitnud, et […] on mõeldud sõjalisteks operatsioonideks ja nende toetamiseks ning neid peeti selleks otstarbeks sobivateks […].
The Commission accepts that the vehicles are necessary for the protection of Greece’s essential security interests.
Komisjon nõustub, et kõnealused sõidukid on vajalikud Kreeka oluliste julgeolekuhuvide kaitseks.
The Commission is satisfied that the order for which the loan guarantee as provided concerned war material within the meaning of Article 296(1)(b) EC and that the guarantee was necessary for the supply of this material to the Greek defence forces.
Komisjon on seisukohal, et tellimus, milleks laenutagatis anti, on seotud sõjavarustusega EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punkti b tähenduses ja et tagatis oli vajalik, et tarnida kõnealune varustus Kreeka relvajõududele.
The Commission consequently accepts that the loan guarantee is exempt from the state aid provisions of the EC Treaty by virtue of the exception of Article 296(1)(b) EC.
Sellest tulenevalt nõustub komisjon, et laenutagatise suhtes ei kohaldata EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punktis b sätestatud erandi alusel.
The following analysis under state aid rules will consequently only concern tax waivers A and B.
Seetõttu käsitletakse järgnevas riigiabieeskirjade kohases analüüsis ainult maksuvabastusi A ja B.
Notions of state resources, selectivity, affecting of trade and distortion of competition
Riigi ressursside, selektiivsuse, kaubanduse mõjutamise ja konkurentsi moonutamise määratlused
Pursuant to Article 87(1) of the EC Treaty, ‘… any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, insofar as it affects trade between Member States be incompatible with the common market’ unless such aid can be justified under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”, välja arvatud juhul, kui abi on õigustatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel.
The notion of state aid covers not only direct transfers of state resources, e.g. in the form of grants, but also cases in which the state waives claims against a beneficiary and thus foregoes revenue.
Riigiabi määratlus ei hõlma mitte ainult riigi ressursside otseülekandeid, näiteks toetuste vormis, vaid ka juhtumeid, kus riik tühistab abisaajale esitatud nõuded ja jääb seega ilma tulust.