natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the Industrial Promotion Policy of 2004, the State of Madhya Pradesh (MP) offers exemption of electricity duty to industrial companies investing in electricity generation for captive consumption.
aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektrimaksuvabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks.
The detailed description of the EDES is contained in the Government of Madhya Pradesh Notification No 29 of 21 July 2006 and Order No 4238-XIII-2006 Annexure C of 12 July 2006.
Elektrimaksust vabastamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud Madhya Pradeshi osariigi 21. juuli 2006. aasta teatises nr 29 ja 12. juuli 2006. aasta korralduses nr 4238-XIII-2006, lisa C.
Every manufacturer which invests a certain amount of capital in the set-up of a power plant within the State of Madhya Pradesh is eligible for this scheme.
Kavast toetatakse iga tootjat, kes investeerib teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse Madhya Pradeshi osariigis.
The EDES provides for exemption from the payment of the electricity duty – local sales tax normally due in Madhya Pradesh – for companies which invested a certain amount of capital in the building of a power plant.
EDES näeb ette vabastuse elektrimaksust (kohalikust müügimaksust, mille tasumist nõutakse Madhya Pradeshi osariigis) ettevõtjatele, kes investeerivad teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse.
The exemption is granted for a certain period depending on the value of investment.
Vabastus antakse kindlaksmääratud perioodiks, mille kestus sõltub investeeringu väärtusest.
The aim of the scheme is to develop infrastructure as the state-owned power plants cannot provide companies in the area with sufficient electricity.
Kava eesmärk on arendada infrastruktuure, kuna riigi omanduses olevad elektrijaamad ei suuda tarnida selle piirkonna ettevõtetele piisavalt elektrit.
The duty exemption is granted only for the captive use of energy.
Maksuvabastust antakse ainult energia oma tarbeks tootmisel.
Conclusion on EDES
Järeldus EDESi kohta
The EDES provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation.
EDES pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses.
The duty exemption constitutes a financial contribution by the State Government of Madhya Pradesh, since this concession decreases the State Government’s duty revenue which would otherwise be due.
Maksuvabastus on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut.
In addition, the tax reduction confers a benefit upon the exporter, because the duty saved upon purchases of electricity improve its liquidity.
Lisaks on maksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna elektri ostmisel säästetud maksud parandavad tema likviidsust.
The EDES is not contingent in law upon export performance.
EDES ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest.
In addition, it is not limited in law to certain geographical areas within the State of Madhya Pradesh or to only some companies or branches of industry.
Lisaks ei ole kava kasutamine juriidiliselt piiratud teatavate Madhya Pradeshi osariigi geograafiliste alade, ettevõtete ega tööstusharudega.
Therefore, it was claimed by the cooperating exporting producer that this scheme should not be considered specific and therefore should not be countervailed, as its eligibility is based on objective and neutral economic criteria.
Seepärast väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et kõnealust kava ei tuleks pidada konkreetseks subsiidiumiks ega tasakaalustada, kuna toetuse andmine põhineb objektiivsetel ja neutraalsetel majanduslikel kriteeriumidel.
However, due to the lack of cooperation of the State Government of Madhya Pradesh, the Commission was unable to make a firm conclusion on this scheme as regards the specificity and practical application of this law and the level of discretion the granting authority enjoys when deciding on the applications.
Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel.
Indeed, it cannot be determined with certainty whether Article 4(2), first subparagraph, point (b) is fulfilled, given that it could not be established that the State Government of Madhya Pradesh applied objective criteria or conditions for granting the subsidy.
Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Madhya Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi.
Therefore, even if the scheme was shown not to be specific in law, it is still not clear that it is not specific de facto.
Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikult.
As a result it is deemed to be specific and countervailable pursuant to Article 4(2), first subparagraph, point (c) and Article 4(2), fourth subparagraph of the basic Regulation.
Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
The subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid sales duty on electricity purchased in the RIP (the numerator) and the total sales turnover of the company (the denominator) as EDES is neither contingent upon export performance nor was the use of electricity limited only to the production of the product concerned.
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutati subsiidiumisummad uurimisperioodil ostetud elektri pealt tasumata jäetud müügimaksu alusel (lugeja), mis jagati ettevõtte kogu müügikäibele (nimetaja), kuna EDES-kava kasutamine ei sõltu eksporditegevusest ja elektri kasutamine ei olnud piiratud asjaomase toote tootmisega.
The subsidy rate established in respect of this scheme for the cooperating exporting producer during the RIP amounts to 0,5 %.
Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,5 %.
The amount of countervailable subsidies determined in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producer amounts to 7,1 %.
Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuseline suurus uuritud eksportiva tootja puhul 7,1 %.
These amounts of subsidisation exceed the de minimis threshold mentioned pursuant to Article 14(5) of the basic Regulation.
Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.
The level of the subsidisation established in the current procedure corresponds to the level of subsidisation of 7,2 % found for the same exporting producer during the most recent interim review.
Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimistase vastab subsideerimistasemele 7,2 %, mis tuvastati sama eksportiva tootja puhul kõige hilisemas vahepealses läbivaatamises.
It is therefore considered that, pursuant to Article 18 of the basic Regulation, subsidisation continued during the RIP.
Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 18, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.
SCHEMES
KAVAD
Nil
Puuduvad
Conclusions on the likelihood of continuation or recurrence of subsidisation
Järeldus subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
In this respect it is recalled that only one of the two known exporting producers of the product concerned cooperated.
Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegi vaid üks kahest vaatlusaluse toote teadaolevast eksportivast tootjast.
It was established that during the RIP, the cooperating exporting producer continued to benefit from countervailable subsidisation by the Indian authorities.
Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai koostööd tegev eksportiv tootja India ametiasutustelt jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume.
The subsidy schemes analysed above give recurring benefits and there are no indications that these programmes would be phased out or modified in the foreseeable future or that the cooperating exporting producer would stop obtaining benefits under these schemes.
Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse või neid muudetakse või et koostööd tegev eksportiv tootja enam nende kavade alusel toetust ei saa.
The schemes in question are still maintained in the FT-policy 09-14.
Kõnealused kavad säilitatakse välispoliitika 2009–2014 raames.
As regards the other known exporting producer in India, according to the review request, it continued to benefit from the subsidy schemes analysed above.
Mis puudutab teist teadaolevat India eksportivat tootjat, siis sai ta vastavalt läbivaatamistaotlusele eespool nimetatud subsideerimiskavadest jätkuvalt toetust.
In view of the findings described above, it is concluded that subsidisation continued during the RIP and would be likely to continue in the future.
Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi.
Since it has been demonstrated that subsidisation continued during the RIP and that it is likely to continue in the future, the issue of likelihood of recurrence of subsidisation is irrelevant.
Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline.
Within the Union, the like product is manufactured by five companies or groups of companies whose output constitutes the total Union production of the like product within the meaning of Article 9(1) of the basic Regulation.
Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.
Two of the five groups of companies did not come forward to support the request and did not cooperate in the review investigation by submitting a response to the questionnaire.
Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud uurimises koostööd, jättes küsimustikule vastamata.
The following three groups of producers lodged the request and agreed to cooperate: Graftech International, SGL Carbon GmbH, and Tokai ERFTCARBON GmbH.
Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.
These three groups of producers account for a major proportion of the total Union production of the like product, since they represent over 90 % of the total Union production of certain graphite electrode systems, as indicated at recital 4 above.
Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4.
They are therefore deemed to constitute the Union industry within the meaning of Articles 9(1) and 10(8) of the basic Regulation and will hereinafter be referred to as the ‘Union industry’.
Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
Given that only one Indian exporting producer of the product concerned cooperated in this investigation, data relating to imports of the product concerned into the Union originating in India are not presented in precise figures in order to preserve confidentiality pursuant to Article 29 of the basic Regulation.
Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote liidu impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 29.
The situation of the graphite electrode industry is closely linked to that of the steel sector since graphite electrodes are primarily used in the electrical steel industry.
Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad.
In this context, it should be noted that in 2007, and up to the first three quarters of 2008, very positive market conditions prevailed within the steel sector, and as a consequence, also for the graphite electrode industry.
Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused.
It should be noted that sales volumes of graphite electrodes move more or less in line with the volume of steel production.
Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga.
Union consumption was established on the basis of the sales volumes of the Union industry on the Union market, an estimation of the sales volumes of the other Union producers on the Union market, import data from Eurostat, and data collected in accordance with Article 24(6) of the basic Regulation.
Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangu hinnanguline maht, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmed.
As had been done in the original investigation [9], some imports were disregarded because, on the basis of the information available, they appeared not to be the product under investigation.
Sarnaselt esialgse uurimisega [9] jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saada olevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega.
Between 2006 and the RIP, Union consumption decreased by almost 25 %, with the main decrease occurring between 2008 and the RIP.
aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.
It should be noted that, due to very positive market conditions at the beginning of the period considered, Union consumption was at very high levels and had increased by 30 % between the investigation period of the original investigation and 2006.
Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.
Total Union consumption (tonnes)
Liidu kogutarbimine (tonnides)
Volume, market share and prices of imports from India
Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
The volume of imports originating in India (‘the country concerned’) has increased steadily by 143 percentage points over the period considered and reached a level of 5000 to 7000 tonnes during the RIP.
Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5000 – 7000 tonni tasemele.
The market share of imports from the country concerned more than tripled between 2006 and the RIP, when it reached the level of around 5 %.
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme.
Market share was still growing during the RIP, notwithstanding the significant decrease in demand.
Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest.
The prices of imports from the country concerned increased by 52 % over the period considered, following a similar trend to that for the Union industry’s prices, but remained consistently lower than those of the Union industry.
Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel.
The data in Table 2 are not given in precise figures for reasons of confidentiality, since there are only two known exporting producers in India.
Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.
Volume of imports from the country concerned (tonnes)
Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)
Pursuant to Article 8(5) of the basic Regulation, the Commission examined all relevant economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry.
Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
Production capacity decreased marginally (by 2 % overall) between 2006 and the RIP.
Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra).
As production also decreased in 2008, and in particular during the RIP, the resulting capacity utilisation showed an overall decrease of 25 percentage points between 2006 and the RIP.
Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.
The sales by the Union industry on the Union market to unrelated customers decreased by 39 % over the period considered.
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %.
They were very high at the beginning of the period considered, having increased by nearly 70 % compared to the investigation period of the original investigation.
Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga suur, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes.
Sales volumes decreased slightly in 2007 and 2008 but remained at a relatively high level (in 2008 they were still 47 % above the level of the investigation period of the original investigation).
Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes).
However, sales volumes dropped significantly between 2008 and the RIP (by almost one-third).
aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).
Union Sales volume to unrelated customers (tonnes)
Liidu müük sõltumatutele klientidele (tonnides)
The market share held by the Union industry declined progressively by almost 16 percentage points between 2006 and the RIP (from 84,6 % to 68,7 %).
Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).
Market share of the Union industry
Liidu tootjate turuosa
Between 2006 and the RIP, the Union consumption decreased by almost 25 %.
aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %.
The Union industry lost almost 16 percentage points of market share, whilst the imports concerned gained 3,4 percentage points of market share.
Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti.
The level of employment of the Union industry declined by 7 % between 2006 and the RIP.
Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.
Employment product concerned (persons)
Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)
Productivity of the Union industry’s workforce, measured as output per person employed per year, decreased by 24 % between 2006 and the RIP.
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %.
It increased slightly during 2007 and 2008, before decreasing by almost 25 % during the RIP.
See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.
Unit sales prices of the Union industry show a positive trend, having increased by 40 % during the period considered.
Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %.
This is due to: (i) the general level of prices in the market; (ii) the need to recover increases in costs of production; and (iii) the way supply contract prices are established.
Selle põhjuseks on i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud.
In 2007 and 2008 the Union industry was able to increase its prices in the context of generally increasing market prices, which was due to continued strong demand for graphite electrodes.
ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele.
This demand was a result of the very positive market conditions prevailing within the steel sector up until the first three quarters of 2008, as described in recital 71.
Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 71.
Prices also increased in 2007 and 2008, in part, in order to cover increasing costs of production and in particular those of raw materials.
Hinnad jätkasid tõusu ka 2007. ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha suurenevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid.
Between 2006 and 2008 costs increased by 23 %.
ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %.
However, the Union industry was able to cover this by increasing its prices considerably (+ 33 %).
Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+ 33 %).
Prices still increased, although to a lesser extent (+ 5 %), in the RIP.
Hinnad tõusid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+ 5 %).
However, the negotiation of supply contracts for graphite electrodes for periods of 6 to 12 months can lead to a delay in the effect of any change (increase or decrease) in demand on prices.
Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga.
Contracts are negotiated on the basis of anticipated sales volumes, which may be different from the actual sales level achieved, with the result that the price trend in a particular period may not necessarily follow the trend in sales volumes for the same period.
Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul.
Prices were renegotiated at lower levels from after the RIP.
Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase.
As explained in recital 75, the prices of imports from the country concerned followed a trend similar to that of the Union industry, but were consistently lower than the prices of the Union industry.
Nagu selgitatud põhjenduses 75, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.
Unit price Union market (EUR/tonne)
Ühikuhind liidu turul (eurot/tonn)
Between 2006 and the RIP, the average wage per employee increased by 15 %.
Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.
Annual labour cost per employee (thousand EUR)
Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)
Between 2006 and the RIP, the annual flow of investments in the product concerned made by the Union industry increased by 37 %.
Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %.
However, during the RIP investments decreased by 14 % compared to 2008.
Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 14 %.
Profitability and return on investments
Tulusus ja investeeringutasuvus