natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Log pT = A + B · 1/T
log pT = A + B 1/T kus A ja B on regressioonseosest log pTvs.
where A and B are constants obtained by regressing log pT vs. 1/T.
1/T saadud konstandid.
With this equation, the vapour pressure can be calculated for any other temperature by extrapolation.
Selle võrrandi alusel saab arvutada aururõhu mis tahes muu temperatuuri juures ekstrapoleerimise teel.
Gas saturation method (23)
Gaasiküllastusmeetod (23)
Inert gas is passed, at room temperature and at a known flow rate, through or over a sample of the test substance, slowly enough to ensure saturation.
Üle või läbi uuritava aine proovi voolutatakse toatemperatuuril inertgaasi teadaoleva piisavalt väikese kiirusega, mis tagab gaasi küllastumise.
Achieving saturation in the gas phase is of critical importance.
Gaasifaasi küllastamine on väga tähtis.
The transported substance is trapped, generally using a sorbent, and its amount is determined.
Kaasa kandunud aine kogutakse, kasutades püüdurina enamasti sorbenti, ja määratakse selle kogus.
As an alternative to vapour trapping and subsequent analysis, in-train analytical techniques, like gas chromatography, may be used to determine quantitatively the amount of material transported.
Auru püüdmise ja edasise analüüsi alternatiivina võib kaasa kandunud materjali koguse määramiseks kasutada ka järjestikku ühendatud analüüsiseadet, näiteks gaasikromatograafi.
The vapour pressure is calculated on the assumption that the ideal gas law is obeyed and that the total pressure of a mixture of gases is equal to the sum of the pressures of the component gases.
Aururõhu arvutamisel eeldatakse, et süsteem järgib ideaalse gaasi olekuvõrrandit ja gaasisegu üldrõhk on võrdne komponentgaaside rõhkude summaga.
The partial pressure of the test substance, i.e. the vapour pressure, is calculated from the known total gas volume and from the weight of the material transported.
Uuritava aine partsiaalrõhu ehk aururõhu arvutamisel lähtutakse teadaolevast gaasi ruumalast ja kaasa kantud materjali massist.
The gas saturation procedure is applicable to solid or liquid substances.
Gaasiküllastusmeetod on rakendatav nii tahkete kui ka vedelate ainete korral.
It can be used for vapour pressures down to 10–10 Pa (10)(11)(12)(13)(14).
Seda võib kasutada ka madalal rõhul kuni 10–10 Pa (10, 11, 12, 13, 14).
The method is most reliable for vapour pressures below 103 Pa.
Kõnesolev meetod on kõige usaldusväärsem aururõhul alla 103 Pa.
Above 103 Pa, the vapour pressures are generally overestimated, probably due to aerosol formation.
Aururõhul üle 103 Pa saadakse tavaliselt õigetest suuremad väärtused, mis on tõenäoliselt tingitud aerosooli tekkimisest.
Since the vapour pressure measurements are made at room temperature, the need to extrapolate data from high temperatures is not necessary and high temperature extrapolation, which can often cause serious errors, is avoided.
Kuna aururõhu mõõtmised tehakse toatemperatuuril, ei ole vaja ekstrapoleerida kõrgetel temperatuuridel saadud andmeid; sellega välditakse sageli tõsiseid vigu põhjustavat ekstrapoleerimist kõrgetelt temperatuuridelt.
The procedure requires the use of a constant-temperature box.
Mõõtmiseks on vaja konstantse temperatuuriga kambrit.
The sketch in figure 8 shows a box containing three solid and three liquid sample holders, which allow for the triplicate analysis of either a solid or a liquid sample.
Joonisel 8 oleval skeemil on kamber, milles on kolm hoidlit tahketele proovidele ja kolm hoidlit vedelatele proovidele; see võimaldab teha tahke või vedela prooviga kolm analüüsi.
The temperature is controlled to ±0,5 °C or better.
Temperatuuri reguleeritakse ±0,5 °C või suurema täpsusega.
Fine metering valve
Ventiil voolu täpseks reguleerimiseks
Three-way valve
Kolmikkraan
out to flow meter
suundub voolukulumõõturisse
Copper coil heat exchanger
Spiraalne vasest soojusvaheti
Liquid sample and sorbent holder
Vedela proovi ja sorbendi hoidel
Solid sample and sorbent holder
Tahke proovi ja sorbendi hoidel
Fan
Ventilaator
Light bulb
Lamp
Insulated box
Isoleeritud kamber
In general, nitrogen is used as an inert carrier gas but, occasionally, another gas may be required (24).
Üldiselt kasutatakse inertse kandegaasina lämmastikku, kuid mõnikord on vaja kasutada ka muid gaase (24).
The carrier gas must be dry.
Kandegaas peab olema kuiv.
The gas stream is split into 6 streams, controlled by needle valves (approximately 0,79 mm orifice), and flows into the box via 3,8 mm i.d. copper tubing.
Gaasivoog jaotatakse kuueks vooks, mida reguleeritakse nõelventiilide abil (ava läbimõõt ligikaudu 0,79 mm); need vood juhitakse 3,8 mm siseläbimõõduga vasktorude kaudu kambrisse.
After temperature equilibration, the gas flows through the sample and the sorbent trap and exists from the box.
Pärast temperatuuri tasakaalustumist läbib gaas proovi ja sorbentpüünise ning väljub kambrist.
Solid samples are loaded into 5 mm i.d. glass tubing between glass wool plugs (see Figure 9).
Tahke proov asetatakse 5-millimeetrise siseläbimõõduga klaastorusse klaasvillast korkide vahele (vt joonis 9).
Figure 10 shows a liquid sample holder and sorbent system.
Joonisel 10 on näidatud vedela proovi hoidel ja sorptsioonisõlm.
The most reproducible method for measuring the vapour pressure of liquids is to coat the liquid on glass beads or on an inert sorbent such as silica, and to pack the holder with these beads.
Vedeliku aururõhu mõõtmised on kõige paremini reprodutseeritavad, kui vedelik kantakse klaashelmestele või mõnele muule inertsele sorbendile, nagu ränidioksiid, ning hoidel täidetakse selliselt kaetud helmestega.
As an alternative, the carrier gas may be made to pass a coarse frit and bubble through a column of the liquid test substance.
Alternatiivina võib kandegaasi voolutada läbi jämeda friti või barboteerida uuritava vedelikuga täidetud kolonni kandegaasiga.
Solid substances
Tahke aine
Glass wool
Klaasvill
out
väljavool
At very low vapour pressures, only small amounts are retained by the sorbent and the adsorption on the glass wool and the glass tubing between the sample and the sorbent may be a serious problem.
Väga madala aururõhu puhul võib olla tõsiseks probleemiks adsorptsioon proovi ning adsorbendi vahel oleval klaasvillal ja klaastorudel, kusjuures sorbendile jääb ainult väike kogus uuritavat ainet.
Traps cooled with solid CO2 are another efficient way for collecting the vaporised material.
Tõhus viis aurustunud materjali kogumiseks on kasutada süsihappelumega jahutatavat püüdurit.
They do not cause any back pressure on the saturator column and it is also easy to quantitatively remove the trapped material.
Selline püüdur ei avalda vasturõhku küllastuskolonnile ja sellest on kerge püütud materjali kvantitatiivselt eemaldada.
The flow rate of the effluent carrier gas is measured at room temperature.
Kandegaasi voolukiirust mõõdetakse toatemperatuuril.
The flow rate is checked frequently during the experiment to assure that there is an accurate value for the total volume of carrier gas.
Voolukiirust kontrollitakse katse ajal sageli, et tagada kandegaasi üldmahu õige määramine.
Continuous monitoring with a mass flow-meter is preferred.
Parem on seda massivoolumõõturi abil pidevalt mõõta.
Saturation of the gas phase may require considerable contact time and hence quite low gas flow rates (25).
Gaasifaasi küllastumiseks peab kokkupuuteaeg olema küllalt pikk ja gaasivoolu kiirus väike (25).
At the end of the experiment, both the front and backup sorbent sections are analysed separately.
Katse lõpus analüüsitakse eel- ja järeladsorptsiooni sektsiooni eraldi.
The compound on each section is desorbed by adding a solvent.
Kummastki sektsioonist desorbeeritakse uuritav aine lahusti abil.
The resulting solutions are analysed quantitatively to determine the weight desorbed from each section.
Saadud lahuseid analüüsitakse kvantitatiivselt kummastki sektsioonist desorbeeritud massi määramiseks.
The choice of the analytical method (also the choice of sorbent and desorbing solvent) is dictated by the nature of the test material.
Analüüsimeetodi (ja ka sorbendi ja desorbeeriva lahusti) valik oleneb uuritavast ainest.
The desorption efficiency is determined by injecting a known amount of sample onto the sorbent, desorbing it and analysing the amount recovered.
Desorptsiooni täielikkuse määramiseks kantakse teadaolev kogus uuritavat proovi sorbendile, desorbeeritakse, ja määratakse aine saagis.
It is important to check the desorption efficiency at or near the concentration of the sample under the test conditions.
Desorptsiooni tõhusust on vaja kontrollida samal või ligikaudu samal uuritava proovi kontsentratsioonil, mis esineb mõõtmise puhul.
To assure that the carrier gas is saturated with the test substance, three different gas flow rates are used.
Tagamaks, et kandegaas on uuritava ainega küllastunud, kasutatakse kolme erinevat gaasivoolu kiirust.
If the calculated vapour pressure shows no dependence on flow rate, the gas is assumed to be saturated.
Kui arvutatud aururõhk ei olene voolukiirusest, peetakse kandegaasi küllastunuks.
The vapour pressure is calculated through the equation:
Aururõhk arvutatakse järgmise valemi abil:
p vapour pressure (Pa)
p aururõhk (Pa),
W mass of evaporated test substance (g)
W aurustunud uuritava aine mass (g),
V volume of saturated gas (m3)
V küllastunud kandegaasi maht (m3),
R universal gas constant 8,314 (J mol–1 K–1)
R universaalne gaasikonstant, 8,314 (Jmol–1K–1),
M molar mass of test substance (g mol–1)
M uuritava aine molaarmass (gmol–1).
Measured volumes must be corrected for pressure and temperature differences between the flow meter and the saturator.
Mõõdetud mahu väärtusi on vaja parandada, et arvestada rõhu ja temperatuuri erinevusi voolumõõturis ja küllastuskolonnis.
Spinning rotor
Pöörleva kuuli meetod
This method uses a spinning rotor viscosity gauge, in which the measuring element is a small steel ball which, suspended in a magnetic field, is made to spin by rotating fields (26)(27)(28).
Selle meetodi puhul kasutatakse pöörleva kuuli põhimõttel töötavat viskoossusmõõturit, mille mõõteelement on magnetväljas hõljuv väike teraskuul, mis pannakse pöörlevate magnetväljade abil pöörlema (26, 27, 28).
Pick-up coils allow its spinning rate to be measured.
Kuuli pöörlemiskiirust saab mõõta andurmähiste abil.
When the ball has reached a given rotational speed, usually about 400 revolutions per second, energising is stopped and deceleration, due to gas friction, takes place.
Kui kuul on jõudnud ettenähtud pöörlemiskiiruseni (tavaliselt umbes 400 pööret sekundis), lõpetatakse edasine kiirendamine ja kuuli pöörlemine hakkab hõõrdumise tõttu gaasikeskkonnas aeglustuma.
The drop of rotational speed is measured as a function of time.
Mõõdetakse pöörlemiskiiruse vähenemise sõltuvust ajast.
The vapour pressure is deduced from the pressure-dependent slow-down of the steel ball.
Aururõhk tuletatakse teraskuulikese pöörlemiskiiruse vähenemisest, mis oleneb rõhust.
The recommended range is 10–4 to 0,5 Pa.
Soovitatav määramisvahemik on 10–4 kuni 0,5 Pa.
A schematic drawing of the experimental set-up is shown in figure 11.
Katseseadme skeem on esitatud joonisel 11.
The measuring head is placed in a constant-temperature enclosure, regulated within 0,1 °C.
Mõõtepea asetatakse 0,1 °C täpsusega termostateeritavasse kambrisse.
The whole apparatus is connected to a high-vacuum system.
Kogu seade on ühendatud kõrgvaakumsüsteemiga.
Spinning rotor sensor head
A: pöörleva kuuliga mõõtepea
Sampling cell
B: proovinõu
Thermostat
C: termostaat
Vacuum line (turbo pump)
D: vaakumsüsteem (turbopump)
Air thermostat
E: õhktermostaat
DATA AND REPORTING
KATSEANDMED JA NENDE ESITAMINE
DATA
KATSEANDMED
The vapour pressure from any of the preceding methods should be determined for at least two temperatures.
Mis tahes eespool kirjeldatud meetodi kasutamise puhul määratakse aururõhk vähemalt kahel temperatuuril.
Three or more are preferred in the range from 0 to 50 °C, in order to check the linearity of the vapour pressure curve.
Aururõhu sõltuvuse lineaarsuse kontrollimiseks tuleks eelistada aururõhu määramist kolmel või enamal temperatuuril vahemikus 0–50 °C.
In case of Effusion method (Knudsen cell and isothermal thermogravimetry) and Gas saturation method, 120 to 150 °C is recommended for the measuring temperature range instead of 0 to 50 °C.
Efusioonmeetodite (Knudseni rakk ja isotermiline termogravimeetria) ning gaasiküllastusmeetodi korral on temperatuurivahemiku 0–50 °C asemel soovitatav mõõta aururõhud vahemikus 120–150 °C.
The test report must include the following information:
Mõõtmisprotokollis esitatakse järgmine teave:
method used,
kasutatud meetod;
precise specification of the substance (identity and impurities) and preliminary purification step, if any,
aine täpne iseloomustus (identifitseerimiseks vajalikud andmed, lisandid) ja eelneva puhastusetapi kirjeldus (kui ainet puhastati);
at least two vapour pressure and temperature values — and preferably three or more — required in the range from 0 to 50 °C (or 120 to 150 °C),
vähemalt kaks, parem aga kolm või enam aururõhu ja temperatuuri väärtust vahemikus 0–50 °C (või 120–150 °C);
at least one of the temperatures should be at or below 25 °C, if technically possible according to the chosen method,
kui see valitud meetodi puhul on tehniliselt võimalik, peaks vähemalt üks temperatuur olema 25 °C või madalam;
all original data,
kõik originaalandmed;
a log p versus 1/T curve,
kõver log p versus 1/T;
an estimate of the vapour pressure at 20 or 25 °C.
hinnanguline aururõhu väärtus 20 või 25 °C juures.
If a transition (change of state, decomposition) is observed, the following information should be noted:
Kui esineb aine oleku muutusi (agregaatoleku muutumine, lagunemine), märgitakse järgmine teave:
nature of the change,
muutuse laad;
temperature at which the change occurs at atmospheric pressure,
atmosfäärirõhule vastav temperatuur, mille juures muutus toimub;
vapour pressure at 10 and 20 °C below the transition temperature and 10 and 20 °C above this temperature (unless the transition is from solid to gas).
aururõhk 10 ja 20 °C allpool olekumuutuse temperatuuri ning 10 ja 20 °C ülalpool seda temperatuuri (välja arvatud juhtum, kui agregaatolek muutub tahkest gaasiliseks).
All information and remarks relevant for the interpretation of results have to be reported, especially with regard to impurities and physical state of the substance.
Registreerida tuleb kõik tulemuste tõlgendamist mõjutavad andmed ja tähelepanekud, eriti sellised, mis käsitlevad lisandeid ja aine füüsikalist olekut.
Official Journal of the European Communities L 383 A, 26-47 (1992).
Official Journal of the European Communities L 383 A, 26–47 (1992).
NF T 20-048 AFNOR (September 1985).
NF T 20–048 AFNOR (September 1985).
Chemical products for industrial use — Determination of vapour pressure of solids and liquids within a range from 10–1 to 105 Pa — Static method.
Chemical products for industrial use – Determination of vapour pressure of solids and liquids within a range from 10–1 to 105 Pa – Static method.
ASTM D 2879-86, Standard test method for vapour pressure — temperature relationship and initial decomposition temperature of liquids by isoteniscope.
ASTM D 2879–86, Standard test method for vapour pressure – temperature relationship and initial decomposition temperature of liquids by isoteniscope.
NF T 20-047 AFNOR (September 1985).
NF T 20–047 AFNOR (September 1985).
Chemical products for industrial use — Determination of vapour pressure of solids and liquids within range from 10–3 to 1 Pa — Vapour pressure balance method.
Chemical products for industrial use –Determination of vapour pressure of solids and liquids within range from 10–3 to 1 Pa – Vapour pressure balance method.
(2000), Vapor pressures of sulfonylurea herbicides; Pest Management Science 56, 521-532.
(2000), Vapor pressures of sulfonylurea herbicides; Pest Management Science 56, 521–532.
Grayson, B.T., Fosbraey, L.A., Pesticide Science 16 (1982), 269-278.
Grayson, B.T., Fosbraey, L.A., Pesticide Science 16 (1982), 269–278.
Rordorf, B.F., Prediction of vapor pressures, boiling points and enthalpies of fusion for twenty-nine halogenated dibenzo-p-dioxins, Thermochimia Acta 112 Issue 1 (1987), 117-122.
Rordorf, B.F., Prediction of vapor pressures, boiling points and enthalpies of fusion for twenty-nine halogenated dibenzo-p-dioxins, Thermochimia Acta 112 Issue 1 (1987), 117–122.
Gückel, W., Synnatschke, G., Ritttig, R., A Method for Determining the Volatility of Active Ingredients Used in Plant Protection; Pesticide Science 4 (1973) 137-147.
Gückel, W., Synnatschke, G., Ritttig, R., A Method for Determining the Volatility of Active Ingredients Used in Plant Protection; Pesticide Science 4 (1973) 137–147.
Application to Formulated Products; Pesticide Science 5 (1974) 393-400.
Application to Formulated Products; Pesticide Science 5 (1974) 393–400.
Part III: The Temperature Relationship between Vapour Pressure and Evaporation Rate; Pesticide Science 13 (1982) 161-168.
Part III: The Temperature Relationship between Vapour Pressure and Evaporation Rate; Pesticide Science 13 (1982) 161–168.
Part IV: An Improved Thermogravimetric Determination Based on Evaporation Rate; Pesticide Science 45 (1995) 27-31.
Part IV: An Improved Thermogravimetric Determination Based on Evaporation Rate; Pesticide Science 45 (1995) 27–31.
Part V: Thermogravimetry Combined with Solid Phase MicroExtraction (SPME); Pesticide Science, 53 (1998) 300-310.
Part V: Thermogravimetry Combined with Solid Phase MicroExtraction (SPME); Pesticide Science, 53 (1998) 300–310.
Tesconi, M., Yalkowsky, S.H., A Novel Thermogravimetric Method for Estimating the Saturated Vapor Pressure of Low-Volatility Compounds; Journal of Pharmaceutical Science 87(12) (1998) 1512-20.
Tesconi, M., Yalkowsky, S.H., A Novel Thermogravimetric Method for Estimating the Saturated Vapor Pressure of Low-Volatility Compounds; Journal of Pharmaceutical Science 87(12) (1998) 1512–20.
Lide, D.R. (ed.), CRC Handbook of Chemistry and Physics, 81st ed.
Lide, D.R.
(2000), Vapour Pressure in the Range — 25 °C to 150 °C.
(ed.), CRC Handbook of Chemistry and Physics, 81th ed.(2000), Vapour Pressure in the Range –25 °C to 150 °C.
(1993). pp 148-153, Office of the Federal Register, Washington DC.
(1993). pp 148–153, Office of the Federal Register, Washington DC
When using a capacitance manometer
Mahtuvusmanomeetri kasutamise korral.
LENGTH WEIGHTED GEOMETRIC MEAN DIAMETER OF FIBRES
KIUDUDE PIKKUSE JÄRGI KAALUTUD GEOMEETRILINE KESKMINE DIAMEETER
This method describes a procedure to measure the Length Weighted Geometric Mean Diameter (LWGMD) of bulk Man Made Mineral Fibres (MMMF).
See meetod kirjeldab protseduuri lahtiste keemiliste mineraalkiudude (MMMF, Man Made Mineral Fibres) pikkuse järgi kaalutud geomeetrilise keskmise diameetri (LWGMD, Length Weighted Geometric Mean Diameter) mõõtmiseks.
As the LWGMD of the population will have a 95 % probability of being between the 95 % confidence levels (LWGMD ± two standard errors) of the sample, the value reported (the test value) will be the lower 95 % confidence limit of the sample (i.e. LWGMD — 2 standard errors).
Kuna kogumi LWGMD on 95 % tõenäosusega proovi 95 % usalduspiiride vahel (LWGMD ± kaks standardviga), asub esitatud väärtus (testväärtus) proovi madalamal 95 % usalduspiiril (st LWGMD – kaks standardviga).
The method is based on an update (June 1994) of a draft HSE industry procedure agreed at a meeting between ECFIA and HSE at Chester on 26/9/93 and developed for and from a second inter-laboratory trial (1, 2).
Meetod põhineb 1994. aasta juunis uuendatud HSE tööstusprotseduuri kavandil, mis kooskõlastati ECFIA ja HSE kohtumisel Chesteris 26. septembril 1993 ja mida arendati edasi teise laboritevahelise katse jaoks ja selle põhjal (1, 2).
This measurement method can be used to characterise the fibre diameter of bulk substances or products containing MMMFs including refractory ceramic fibres (RCF), man-made vitreous fibres (MMVF), crystalline and polycrystalline fibres.
Seda mõõtmismeetodit saab kasutada selliste lahtiste ainete või toodete kiudiameetri iseloomustamiseks, mis sisaldavad MMMFisid, kaasa arvatud tulekindlad keraamilised kiud (RCF, refractory ceramic fibres), keemilised klaaskiud (MMVF, man-made vitreous fibres), kristallilised ja polükristallilised kiud.
Length weighting is a means of compensating for the effect on the diameter distribution caused by the breakage of long fibres when sampling or handling the material.
Pikkuse järgi kaalumine on viis kompenseerida diameetri jaotumist, mida põhjustab pikkade kiudude murdumine materjalist proovi võtmisel või materjali käsitsemisel.
Geometric statistics (geometric mean) are used to measure the size distribution of MMMF diameters because these diameters usually have size distributions that approximate to log normal.
Geomeetrilist statistikat (geomeetrilist keskmist) kasutatakse MMMFide diameetri suuruse järgi jaotumise mõõtmiseks, kuna nende diameetrite jaotus suuruse järgi on tavaliselt lähedane logaritmilisele normaaljaotusele.
Measuring length as well as diameter is both tedious and time consuming but, if only those fibres that touch an infinitely thin line on a SEM field of view are measured, then the probability of selecting a given fibre is proportional to its length.
Nii pikkuse kui diameetri mõõtmine on tüütu ja aeganõudev, aga kui mõõdetakse vaid neid kiudusid, mis puudutavad lõpmatult peenikest riba skaneeriva elektronmikroskoobi (SEM) vaateväljas, siis on antud kiu valimise tõenäosus võrdeline selle pikkusega.
As this takes care of the length in the length weighting calculations, the only measurement required is the diameter and the LWGMD-2SE can be calculated as described.
Kuna sellega võetakse arvesse pikkust pikkuse järgi kaalumise arvutustes, on ainus nõutav mõõtmine diameetri mõõtmine ja „LWGMD – kaks standardviga” võib arvutada kirjeldatud viisil.
Particle: An object with a length to width ratio of less than 3:1.
Partikkel – objekt, mille pikkuse-laiuse suhe on vähem kui 3:1.
Fibre: An object with a length to with ratio (aspect ratio) of at least 3:1.
Kiud – objekt, mille pikkuse-laiuse suhe (formaadisuhe) on vähemalt 3:1.
SCOPE AND LIMITATIONS
KASUTUSALA JA PIIRANGUD
The method is designed to look at diameter distributions which have median diameters from 0,5 μm to 6 μm.
Meetod on mõeldud vaatlemaks diameetri jaotumisi, keskmise diameetriga alates 0,5 μm kuni 6 μm.
Larger diameters can be measured by using lower SEM magnifications but the method will be increasingly limited for finer fibre distributions and a TEM (transmission electron microscope) measurement is recommended if the median diameter is below 0,5 μm.
Suuremaid diameetreid võib mõõta, kasutades väiksemaid SEMi suurendusi, kuid meetodi täpsus väheneb peenemate kiudude jaotuste puhul ja kui keskmine diameeter on alla 0,5 μm, soovitatakse mõõtmist TEMiga (transmissiooni elektronmikroskoop).
PRINCIPLE OF THE TEST METHOD
Katsemeetodi põhimõte
A number of representative core samples are taken from the fibre blanket or from loose bulk fibre.
Kiu kihist või lahtisest kiumassist võetakse mitu representatiivset südamikuproovi.
The bulk fibres are reduced in length using a crushing procedure and a representative sub-sample dispersed in water.
Lahtiste kiudude pikkust vähendatakse purustava protseduuri abil ja representatiivne osaproov hajutatakse vees.
Aliquots are extracted and filtered through a 0,2 μm pore size, polycarbonate filter and prepared for examination using scanning electron microscope (SEM) techniques.
Eraldatakse alikvoodid ja filtreeritakse need läbi 0,2 μm poorisuurusega polükarbonaadifiltri ja valmistatakse ette uurimiseks SEMi tehnikate abil.
The fibre diameters are measured at a screen magnification of × 10000 or greater [1] using a line intercept method to give an unbiased estimate of the median diameter.
Kiu diameeter mõõdetakse 10000-kordse või suurema ekraanisuurendusega, [1] kasutades erapooletu keskmise diameetri hinnangu andmiseks liini katkestamise meetodit.
The lower 95 % confidence interval (based on a one sided test) is calculated to give an estimate of the lowest value of the geometric mean fibre diameter of the material.1.5.
Arvutatakse madalam 95 % usaldusvahemik (mis põhineb ühepoolsel testil), et anda hinnang materjali kiudiameetri geomeetrilise keskmise väikseima väärtuse kohta.1.5.