natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The costs budgeted for the additional, ‘eligible’ part of the training programme are credible by comparison to the costs allocated for the company-specific (non-eligible) part of the training programme, which was already started in Summer 2009.
Eelarves koolitusprogrammi „abikõlblikuks” täiendavaks osaks ettenähtud kulud on võrreldes juba 2009. aasta suvel alanud koolitusprogrammi äriühinguspetsiifilise (abikõlbmatu) osa jaoks eraldatud kuludega usutavad.
Thus the criterion laid down at Point 15(c) of the 2009 Training Aid Communication is also considered to be met.
Seega leitakse, et 2009. aasta koolitusabi teatise punkti 15 alapunktis c sätestatud tingimus on samuti täidetud.
However, the considerations made above concerning the necessity of the training offered under this block for the beneficiary mitigate this concern, and make it possible to conclude that the relationship between the Industrial Skills training and the beneficiary’s activity is not of a nature to indicate lack of incentive effect within the meaning of Point 15(d) of the 2009 Training Aid Communication.
Kaalutlused, mis eespool selle koolitusteploki raames pakutava koolituse vajalikkuse kohta esitati, leevendavad siiski seda probleemi ja võimaldavad järeldada, et tööstusalaste oskuste koolituse ja abisaaja tegevuse vaheline seos ei viita ergutava mõju puudumisele 2009. aasta koolitusabi teatise punkti 15 alapunkti d tähenduses.
This finding is reinforced by the fact that Romania and Ford provided evidence indicating that a good part of the training will be offered outside the premises of the factory itself, and by external trainers recruited from specialised external training centres (see recitals 16 and 76 above).
Seda järeldust kinnitab asjaolu, et Rumeenia ja Ford esitasid tõendid, mis näitavad, et suur osa koolitusest korraldatakse väljaspool tehast ning koolitajateks on spetsialiseerunud väliskoolituskeskuste väliskoolitajad (vt põhjendused 16 ja 76 eespool).
At the same time, the Commission notes that Romania and the beneficiary have not submitted evidence to substantiate that the beneficiary will not include in the eligible costs those costs that might eventually be recovered by the beneficiary as a consequence of benefiting from the skills acquired by the employees though training — as required by Point 16, last paragraph (with accompanying footnote 1) of the 2009 Training Aid Guidelines.
Samal ajal märgib komisjon, et Rumeenia ja abisaaja ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et abisaaja ei arva abikõlblike kulude hulka neid kulutusi, mille ta võib lõpuks tagasi saada tänu oskustele, mille töötajad on koolitusel omandanud – nagu on nõutud 2009. aasta koolitusabi teatise punkti 16 viimases lõigus (koos lisatud joonealuse märkusega 1).
The Commission nevertheless acknowledges that such effects might be difficult to quantify and demonstrate ex ante in the particular circumstances of the training programme proposed in this case, where a large part of the additional training proposed is of a general nature, which in principle benefits the beneficiary only indirectly, and the very nature and content of the training proposed excludes the hypothesis that it could be conducted in the context of the current tasks or jobs performed by the employees.
Komisjon tunnistab sellegipoolest, et sellist mõju võib olla käesoleval juhul kavandatud koolitusprogrammi asjaolusid arvestades raske eelnevalt mõõta ja tõendada, kuna suur osa kavandatud täiendavast koolitusest on üldine, tuues abisaajale põhimõtteliselt üksnes kaudset kasu, ning kavandatud koolituse olemus ja sisu välistavad võimaluse, et seda saaks korraldada töötajate praeguste ülesannete või töö kontekstis.
The categories of eligible costs claimed by Romania for the additional ‘eligible’ part of the training programme (see recital 18 above) fulfil the conditions of Article 39(4) in the GBER and therefore of Point 16 in the 2009 Training Aid Communication.
Abikõlblike kulude liigid, mida Rumeenia koolitusprogrammi „abikõlbliku” täiendava osa (vt põhjendus 18 eespool) kohta on esitanud, vastavad üldise grupierandi määruse artikli 39 lõike 4 tingimustele ja seega ka 2009. aasta koolitusabi teatise punktile 16.
In particular, Romania and the beneficiary submitted separate cost estimates for the company-specific (non-eligible), and respectively the ‘eligible’ general and specific parts of the training programme, distinguishing in the latter case between the following categories: trainers’ personnel costs; trainers and trainees’ travel expenses (including accommodation); depreciation of tools and equipment used exclusively for the training project; guidance and counselling related to the training project; and trainees’ wage compensation limited to the hours/days of training foreseen to be undertaken.
Eelkõige esitasid Rumeenia ja abisaaja eraldi kuluprognoosid koolitusprogrammi äriühinguspetsiifilise (abikõlbmatu) ning „abikõlbliku” üld- ja eriosa kohta, eristades viimase puhul järgmisi kululiike: koolitajatega seotud tööjõukulud; koolitajate ja koolitatavate sõidukulud (sh majutuskulud); üksnes koolitusprojektis kasutatavate töövahendite ja seadmete kulum; koolitusprojektiga seotud juhendamine ja nõustamine ning koolitatavate töötasu hüvitised, mille puhul võetakse arvesse üksnes kavandatud koolituskursuse tunde/päevi.
The regional aid approved in April 2008 related to eligible initial investment expenditure (machinery, plant, buildings) in compliance with Point 4.2 of the 2006 Regional Aid Guidelines [46].
aasta aprillis heaks kiidetud regionaalabi oli regionaalabi suuniste punkti 4.2 [46] kohaselt seotud alginvesteeringute (masinad, tehas, hooned) abikõlblike kuludega.
In the present case, the notified eligible expenses cover entirely different categories of expenditure: trainer personnel costs, trainer and trainees’ travel expenses, materials and supplies, depreciation of materials and tools used for training, guidance and counselling, wage compensation for trainees exclusively related to the time spent in training.
Käesoleval juhul hõlmavad teatatud abikõlblikud kulud hoopis teistsuguseid kululiike: koolitajatega seotud tööjõukulud, koolitajate ja koolitatavate sõidukulud, materjalid ja vahendid, koolitusel kasutatavate materjalide ja töövahendite kulum, juhendamine ja nõustamine, koolitatavate töötasu hüvitised, mis on seotud üksnes koolitusel viibitud ajaga.
The Commission concludes from the observations made at recital 94 that, based on the submitted information, it can be considered that the proportionality conditions resulting from Article 39(2) of the GBER (establishing the applicable aid intensities), Article 39(4) of the GBER (defining the categories of eligible costs that may be taken into calculation), and Point 16 of the 2009 Training Aid Communication are satisfied.
Komisjon järeldab põhjenduses 94 tehtud tähelepanekutele tuginedes, et esitatud teabe põhjal võib öelda, et üldise grupierandi määruse artikli 39 lõikest 2 (kus on sätestatud kohaldatavad abi osatähtsused), üldise grupierandi määruse artikli 39 lõikest 4 (kus on määratletud abikõlblike kulude liigid, mida võib arvesse võtta) ja 2009. aasta koolitusabi teatise punktist 16 tulenevad proportsionaalsuse tingimused on täidetud.
In particular, as regards the trainees’ wage costs, only those costs related to the time spent in training have been taken into consideration, in compliance with the conditions resulting from Article 39(4)(f) of the GBER.
Koolitatavate palgakuludega seoses on üldise grupierandi määruse artikli 39 lõike 4 punktis f sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võetud üksnes neid kulusid, mis on seotud koolitusel viibitud ajaga.
This is the case, for example, regarding the total number of employees to be covered by the proposed training project, which includes estimates of a total workforce of 9000 people by 2012.
See kehtib näiteks kavandatud koolitusprojektiga hõlmatavate töötajate koguarvu puhul, mis on 2012. aastaks hinnanguliselt 9000 inimest.
A similar reasoning applies to estimates of eligible costs by categories of expenditure according to Article 39(4) of the GBER.
See kehtib ka üldise grupierandi määruse artikli 39 lõike 4 kohaste kululiikide kaupa esitatud abikõlblike kulude prognooside kohta.
The Commission estimated relevant market shares over the period 2007-2012 at EEA and worldwide levels, and concluded that the highest possible relevant market share reached by Ford was of 16,8 % at EEA level in 2007, with a tendency to slightly decrease over time towards 2013.
Komisjon hindas asjaomaseid turuosi ajavahemikul 2007–2012 EMP ja maailma tasandil ning järeldas, et Fordi vastav suurim võimalik turuosa oli 2007. aastal 16,8 % EMP tasandil, kusjuures on näha tendentsi mõningase vähenemise poole 2013. aastaks.
Companies producing vehicles with very similar characteristics to B-MAV and the IVS vehicles are Renault and Opel, and respectively, Renault, Citroen, Fiat and Volkswagen.
Äriühingud, kes toodavad B-MAV sõidukitega väga sarnaste omadustega sõidukeid on Renault ja Opel, ning ISV sõidukite puhul Renault, Citroen, Fiat ja Volkswagen.
The legislative act shall also stipulate an obligation for the beneficiary to exclude from the eligible costs claimed those costs that would eventually be recovered as a consequence of benefiting from the skills acquired by the employees through training, in the sense of the last paragraph of Point 16 of the 2009 Training Aid Communication.
Õigusaktis sätestatakse ka abisaaja kohustus jätta esitatud abikõlblike kulude hulgast välja kulud, mis saadakse lõpuks tagasi tänu kasule, mida saadakse oskustest, mis töötajad koolitusel omandavad, 2009. aasta koolitusabi teatise punkti 16 viimase lõigu tähenduses.
The legislative act shall be communicated to the Commission within the shortest delay.
Õigusaktist teatakse komisjonile nii kiiresti kui võimalik.
Points 27-28 of the 1998 Training Aid Framework.
aasta koolitusabi raamistiku punktid 27 ja 28.
Point 28, for example, stated that: ‘To determine the incentive effect, the Commission will consider whether training aid has the effect of encouraging firms to do more in the way of training than they would normally do or to spend more than they would normally spend on training.
Punktis 28 oli näiteks sätestatud: „Ergutava mõju kindlaksmääramiseks kaalub komisjon, kas koolitusabi on ergutanud ettevõtteid pakkuma tavalisest rohkem koolitust või kulutama koolitusele tavalisest rohkem. Abimeede, mis on seotud ettevõtte tavapäraste tegevuskuludega (standardsed tutvustavad kursused uutele töötajatele jne) ja mille ainus eesmärk on vähendada pidevalt või korrapäraselt kulusid, mida ettevõte peab tavaliselt kandma, ei ole ergutav ja seda ei saa üldjuhul heaks kiita.
Most of the eligible expenditure is associated with general training, i.e. EUR 153,93 million.
Enamik abikõlblikest kuludest, s.o 153,93 miljonit eurot, on seotud üldkoolitusega.
Only EUR 1,88 million of the eligible costs is linked to specific training.
Vaid 1,88 miljonit eurot abikõlblikest kuludest on seotud erikoolitusega.
This project will entail the setup of two new production lines, for an estimated overall investment of EUR 675 million.
Selle projekti elluviimiseks tuleb rajada kaks uut tootmisliini, mis nõuab hinnangute järgi 675 miljoni euro suurust koguinvesteeringut.
Under the privatisation agreement, Ford committed to retain the 3900 existing workforce and to create new jobs, reaching a total of 9000 employees by the end of the year 2012.
Erastamislepingu kohaselt kohustus Ford säilitama olemasolevad 3900 töökohta ja looma uusi, nii et töötajate koguarv ulatuks 2012. aasta lõpuks 9000ni.
Eligible costs for this block amount to EUR 93,13 million, for which aid up to EUR 46,56 million aid could be claimed.
Selle koolitusteploki abikõlblikud kulud on 93,13 miljonit eurot, mille korraldamiseks võib taotleda kuni 46,56 miljonit eurot abi.
In particular, the literacy and numeracy courses, which will be provided to both blue collar employees and staff in leadership positions, are budgeted to cost approximately EUR 22,5 million each.
Täpsemalt on kirja- ja arvutusoskuse omandamise kursuste jaoks, mida pakutakse nii töölistele kui ka juhtivatel kohtadel töötajatele, eelarvesse kavandatud ligikaudu 22,5 miljonit eurot kummalegi;
Romania and Ford underline that the company decided to cap the total amount of aid to EUR 57 million.
Rumeenia ja Ford rõhutavad, et äriühing otsustas piirduda 57 miljoni euro suuruse abi kogusummaga.
The difference between the total aid that the programme would qualify for and the claimed amount of EUR 57 million is covered by the company as its own contribution, which is thus increased to EUR 98,8 million.
Äriühing katab ise programmist tuleneva abi kogusumma ja taotletud 57 miljoni euro suuruse summa vahe, nii et ta omaosalus suureneb 98,8 miljoni euroni.
[…] [14] EUR
[…] [14] eurot
[…] EUR
[…] eurot
An aid measure which relates to a firm’s normal operating costs (standard induction courses for new recruits and so forth), being intended solely to reduce either continuously or periodically the costs which the firm normally has to bear, is not an incentive and cannot as a rule be approved. […]’.
[…]”. Vt ka von Buttlar, L. ja Medghoul, S., „The Principle of the Incentive Effect Applied to Training Aid – Some Recent Cases”, Competition Policy Newsletter No.
181,00 EUR
181,00 eurot
265,00 EUR
265,00 eurot
Thus, the maximum aid intensity applied in relation to the eligible general training is lower than the one permitted by Article 39(2)(a) of the GBER. Furthermore, Romania shows that the aid amount was actually limited to EUR 57 million by the beneficiary, although even by applying the less permissive Regulation (EC) No 68/2001 maximum aid intensities to the estimated eligible costs, the project would have qualified for EUR 76,96 million of general training aid and for EUR 0,47 million of specific training aid.
Seega on abikõlbliku üldkoolituse suhtes kohaldatav abi maksimaalne osatähtsus väiksem kui on lubatud üldise grupierandi määruse artikli 39 lõike 2 punktiga a. Peale selle tõendab Rumeenia, et tegelikult piiras abisaaja abi suuruse 57 miljoni euroga, ehkki isegi kui hinnanguliste abikõlblike kulude suhtes kohaldada rangemas määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud abi maksimaalset osatähtsust, oleks projekt võinud saada 76,96 miljonit eurot üldkoolitusabi ja 0,47 miljonit eurot erikoolitusabi.
The Commission is particularly concerned with the impact of the unusually high total amount of aid proposed, i.e. EUR 57 million.
Komisjonile valmistab eelkõige muret kavandatud abi ebatavaliselt suure kogusumma (57 miljonit eurot) mõju.
Aid of such size, especially if the whole sum were to be paid outright to the beneficiary, would have similar distorting effects to those of an outright cash grant.
Sellise suurusega abil, eriti kui kogu summa makstaks abisaajale kohe välja, oleks samasugune moonutav mõju nagu otsesel rahalisel toetusel.
on the State aid C 27/08 (ex N 426/05) which Germany implemented for Sovello AG (formerly EverQ GmbH)
mis käsitleb riigiabi C 27/08 (ex N 426/05), mida Saksamaa andis ettevõtjale Sovello AG (endine EverQ GmbH)
(notified under document C(2010) 172)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 172 all)
Having regard to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) of the latter,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1],
olles kutsunud kõiki huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele [1]
By letter dated 29 August 2005, registered as received on 1 September 2005, Germany notified the Commission of aid to be granted in the form of a SME bonus to EverQ GmbH (hereinafter: Sovello [2]).
augusti 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 1. septembril 2005, teatas Saksamaa komisjonile kavatsusest anda ettevõtjale EverQ GmbH (edaspidi „Sovello”) [2] riigiabi VKE lisatoetuse vormis.
By letters dated 28 October 2005, 24 January 2006 and 4 April 2006, registered as received on the same day, Germany provided the Commission with further information.
Saksamaa saatis komisjonile lisateavet 28. oktoobri 2005. aasta ning 24. jaanuari ja 4. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samadel kuupäevadel.
On 7 June 2006, the Commission approved, under reference C(2006) 2092 final, the SME bonus for Sovello (State aid case N 426/05 [3]).
Komisjon kiitis VKE lisatoetuse andmise Sovellole heaks 7. juunil 2006 (K(2006) 2092 (lõplik), riigiabi nr N 426/05) [3].
During its examination of another notified aid measure for Sovello (State aid case C 21/08 [4] — ex N 864/06), the Commission uncovered evidence that the decision on State aid case N 426/2005 may have been based on incomplete/incorrect information submitted during the notification procedure.
Komisjon leidis teist Sovellole ette nähtud riigiabimeedet (riigiabi nr C 21/08 – ex N 864/06) [4] hinnates viiteid sellele, et riigiabi nr N 426/05 kohta tehtud otsus võis põhineda riigiabist teatamise menetluse käigus esitatud puudulikul või ebaõigel teabel.
By letter dated 17 March 2008, the Commission gave Germany the opportunity to comment on the intention of the Commission to open the formal investigation procedure before possibly revoking its decision of 7 June 2006, in line with Article 9 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [5].
märtsil 2008 andis komisjon Saksamaale nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [5] artikli 9 kohaselt võimaluse avaldada arvamust komisjoni kavatsuse kohta algatada enne 7. juuni 2006. aasta otsuse võimalikku tühistamist ametlik uurimismenetlus.
Germany submitted its comments by letters dated 15 April 2008, registered as received on 15 and 16 April 2008 respectively.
Saksamaa edastas oma märkused 15. aprilli 2008. aasta kirjadega, mis registreeriti 15. ja 16. aprillil 2008.
By letter dated 17 June 2008, with reference C(2008) 2669 final, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the SME bonus granted to Sovello.
juuni 2008. aasta kirjaga (K(2008) 2669 (lõplik)) teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada Sovellole antud VKE lisatoetuse suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [6].
Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas [6].
Germany submitted its comments by letter dated 10 September 2008, registered as received on the same day.
Saksamaa edastas oma märkused 10. septembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal kuupäeval.
Germany submitted further comments by letters dated 20 March, 13 May, and 16 November 2009, registered as received on the same day respectively.
Saksamaa saatis täiendavad märkused 20. märtsi, 13. mai ja 16. novembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti samadel kuupäevadel.
Meetings between the Commission services and the German authorities took place on 2 April and 13 October 2009.
aprillil ja 13. oktoobril 2009 toimusid kohtumised komisjoni talituste ja Saksamaa esindajate vahel.
The Commission did not receive any comments from third parties.
Komisjon ei ole saanud märkusi huvitatud kolmandatelt isikutelt.
The purpose of the overall aid project (regional aid granted under approved aid schemes plus the notified SME bonus) was to build a new 30 MWp plant (Sovello1) to manufacture solar modules (ProdCom code 32.10.52.37) based on the String-Ribbon technology [7].
Abi (heakskiidetud abikavade alusel regionaalabi ja teatatud VKE lisatoetust) saanud projekti raames kavandati uue, 30 MWp tootmisvõimsusega rajatise (Sovello 1) ehitamist päikesemoodulite (ProdCom-Code 32.10.52.37) tootmiseks String-Ribbon tehnoloogia [7] abil.
The new plant was Sovello’s first production site.
Uus rajatis oli Sovello esimene tootmiskoht.
The beneficiary of the notified aid is Sovello.
Teatatud abi saaja on Sovello.
Sovello was established as a joint venture in December 2004 by Q-Cells SE [9] (hereinafter Q-Cells) — owning 24,9 % of the shares — and the US firm Evergreen Solar Inc. (hereinafter: Evergreen) — owning 75,1 %.
Sovello asutati 2004. aasta detsembris ühisettevõttena, mille omanikud olid Q-Cells SE [9] (edaspidi „Q-Cells”; 24,9 % aktsiatest) ja Ameerika Ühendriikide ettevõtja Evergreen Solar Inc. (edaspidi „Evergreen”; 75,1 % aktsiatest).
This situation is reflected in the initial master joint venture agreement [10] dated 14 January 2005 (hereinafter: MJVA1) between Evergreen and Q-Cells.
Kõnealused andmed on pärit Evergreeni ja Q-Cellsi vahel 14. jaanuaril 2005 sõlmitud esialgsest ühisettevõtte raamlepingust [10] (edaspidi „MJVA1”).
The name of the shelf-company was changed to EverQ on 11 February 2005.
Riiulifirma nimetati 11. veebruaril 2005 ümber EverQ-ks.
Evergreen is a producer of solar modules and owns a patent on the String-Ribbon technology.
Evergreen on päikesemoodulite tootja ning talle kuulub String-Ribbon tehnoloogia patent.
Q-Cells is one of the largest producers of solar cells in the world.
Q-Cells on maailma suurimaid päikeseelementide tootjaid.
The aim of the joint venture Sovello was to first test the economic viability of the production of solar modules — based on the String-Ribbon technology brought in by Evergreen, and the cell manufacturing know-how and experience on the German market of Q-Cells — and at a later stage to enable industrial manufacturing of String-Ribbon modules.
Ühisettevõtte Sovello asutamisega oli esialgu kavas testida ühelt poolt Evergreeni String-Ribbon tehnoloogial ja teiselt poolt Q-Cellsi päikeseelementide tootmise ja Saksamaa turul osalemise kogemusel põhineva päikesemoodulite tootmise majanduslikku otstarbekust ning võimaldada seejärel alustada String-Ribbon moodulite tööstuslikku tootmist.
In November 2005, Renewable Energy Corporation ASA (Norway) (hereinafter: REC) joined and took a participation of 15 % (based on a contract for silicon delivery to Sovello), whereas Evergreen and Q-Cells lowered their participation to respectively 64 % and 21 %.
aasta novembris omandas ettevõtja Renewable Energy Corporation ASA (Norra, edaspidi „REC”) Sovellole räni tarnimise lepingu alusel 15 % osaluse ühisettevõttes, samas kui Evergreen ja Q-Cells vähendasid oma osalust vastavalt 64 %-ni ja 21 %-ni.
This situation is reflected in the second master joint venture agreement dated 25 November 2005 (hereinafter: MJVA2) between Evergreen, Q-Cells and REC. REC is among the world’s largest producers of silicon materials for the photovoltaic industry.
Kõnealused andmed on pärit Evergreeni, Q-Cellsi ja RECi vahel 25. novembril 2005 sõlmitud teisest ühisettevõtte raamlepingust (edaspidi „MJVA2”). REC on üks maailma suurimatest fotogalvaanikatööstusele ränil põhinevate materjalide tootjatest.
At the time of notification, Q-Cells and REC had a joint shareholder, the venture capital company Good Energies Investment BV (hereinafter: Good Energies).
Riigiabist teatamise ajal oli Q-Cellsil ja RECil ühine osanik – riskikapitaliettevõtja Good Energies Investment BV (edaspidi „Good Energies”).
This company held 16 % of the shares of Q-Cells and 39 % of the shares of REC (situation on 7 March 2006).
Kõnealusele ettevõtjale kuulus 7. märtsi 2006. aasta seisuga 16 % Q-Cellsi aktsiatest ja 39 % RECi aktsiatest.
The German authorities informed that no further relationship between Q-Cells, REC and Evergreen existed besides having a share in Sovello.
Saksamaa andmetel ei ühendanud Q-Cellsi, RECi ja Evergreeni muu kui ainult nende osalus Sovellos.
Since 19 December 2006, the partners Evergreen, Q-Cells and REC each hold a share of 33,3 % in Sovello (amendment to the MJVA2, dated 29 September 2006).
Alates 19. detsembrist 2006 on nii Evergreenil, Q-Cellsil kui ka RECil Sovellos 33,3 % osalus (see nähtub 29. septembril 2006. aastal MJVA2s tehtud muudatusest).