natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Danish authorities, the additional contracts therefore impose additional public service obligations on DSB (putting into service of modern replacement stock on certain lines) at the same time as compensating it for the hire costs.
Seega pannakse DSBle täiendavate lepingutega Taani asutuste hinnangul täiendavaid avaliku teenindamise kohustusi (teatavatel liinidel tänapäevaste asendusrongide kasutuselevõtmine), määrates samas ka rendikulude katmiseks hüvitise.
2000-04 transport contract
Transpordileping 2000–2004
The Danish authorities consider that the net positive economic impact due to the delay is attributable to the fact that the initial 5-year contract, like the additional contract for 2001-04, did not contain any provisions relating to a reduction in compensation in the event of late delivery of the IC4 trains.
Taani asutused on seisukohal, et viivitusest tulenenud positiivne majanduslik netomõju tuleneb asjaolust, et ei algses 5-aastases lepingus ega aastateks 2001–2004 sõlmitud täiendavas lepingus ei olnud sätteid hüvitise vähendamise kohta IC4 rongide tarnimisel tekkiva viivituse korral.
Conversely, the 2005-14 transport contract currently in force does contain provisions relating to a reduction in compensation in the event of delay.
Seevastu aastateks 2005–2014 sõlmitud transpordilepingus on viivituse korral hüvitise vähendamist käsitlevad sätted olemas.
The Danish authorities estimate that net positive effect during the period 2001-04 to be DKK 104 million as a result of the late delivery of the trains.
Taani asutuste hinnangul oli rongide tarnimisel tekkinud viivitusest tingitud positiivne netomõju aastatel 2001–2004104 miljonit Taani krooni.
However, that direct effect does not cover the real economic consequences of the delay for DSB, which was unable to use the new trains (maintenance of the older trains, damage in terms of image and goodwill, and loss of income).
Nimetatud otsene mõju ei kata siiski viivituse tegelikke tagajärgi DSBle, kes ei saanud kasutada uusi ronge (vanemate rongide hooldamine, mainega seotud kahju, saamata jäänud tulu).
Denmark also states that the compensation received by DSB from Ansaldo Breda represents only provisional compensation for the economic losses resulting from the late delivery of the trains.
Peale selle täpsustab Taani, et hüvitis, mida AnsaldoBreda on DSBle maksnud, on üksnes ajutine hüvitis rongide tarnimisel ilmnenud viivitusest tingitud majanduslike kahjude katmiseks.
The final amount of losses suffered by DSB will be determined at the time of delivery, and it will be possible to establish the total amount of compensation payable by Ansaldo Breda.
Rongide üleandmisel määratakse kindlaks DSB lõplik kahjusumma, mille alusel saab määrata AnsaldoBreda makstava hüvitise kogusumma.
The Danish authorities therefore consider that this compensation will correspond exactly to DSB’s economic losses and will therefore be neutral in terms of DSB’s accounting.
Taani asutused on niisiis seisukohal, et nimetatud hüvitis vastab täpselt DSB majanduslikule kahjule ja on seega DSB raamatupidamise seisukohast neutraalne.
For the same reason, the net effect of the compensation from Ansaldo Breda does not constitute overcompensation for DSB.
Samal põhjusel ei kujuta Ansaldo Breda hüvitise netomõju endast DSBle makstud liigset hüvitist.
The late delivery of the trains did not therefore confer an economic advantage on DSB and nor will it do so in the future.
Seega ei ole rongide tarnimisel ilmnenud viivitused andnud ega anna ka edaspidi DSBle majanduslikku eelist.
Finally, the Danish authorities point out that, even if these factors are not taken into account, the Danish Government’s dividend policy ensures that any positive effect of the compensation received by DSB would be eliminated during the payment of dividends.
Samuti tuletavad Taani asutused meelde, et Taani valitsuse dividendipoliitika tagab igal juhul, et DSB saadud hüvitiste mis tahes positiivne mõju neutraliseeritakse dividendide maksmise kaudu.
Specific case of the Copenhagen – Ystad link
Kopenhaageni ja Ystadi vaheline liin
Public transport service compensation
Avalike teenuste hüvitamine
The Danish authorities specify that it was only the operation of the route by DSB in the period 2005-14 which gave rise to compensation.
Taani asutused täpsustavad, et hüvitist on DSBle makstud üksnes asjaomase liini teenindamise eest aastatel 2005–2014.
Three time periods should be differentiated regarding the operation of this route:
Liini teenindamisega seoses tuleb nimelt eristada kolme perioodi:
until 2002, the route was operated as a ‘free traffic activity’, that is to say in conditions of full competition, with no compensation paid and no obligation imposed by the State.
kuni 2002. aastani teenindati liini „vaba reisijateveo” režiimis, see tähendab vaba konkurentsi tingimustes, ilma et riik oleks maksnud hüvitisi ja pannud kohustusi.
DSB was therefore required to keep separate accounts for this route, which was to show a surplus over a total period, with only income derived directly from the route being taken into account;
Ühtlasi pidi DSB pidama eraldi arvestust nimetatud liini kohta, mis pidi pikema perioodi jooksul tootma ülejääki, võttes arvesse üksnes selle liini tulu;
in 2002, DSB decided to stop operating the route under the ‘free traffic’ scheme and a negotiated contract was concluded between the Ministry of Transport and DSB, for the operation of the route as ‘public traffic’ from 2002 to 31 December 2004 inclusive.
aastal otsustas DSB liini „vaba reisijateveo” režiimis teenindamise lõpetada ning transpordiministeerium ja DSB sõlmisid lepingu liini teenindamise kohta avaliku teenuse režiimis alates 2002. aastast kuni 31. detsembrini 2004.
However, the contract did not provide that any separate or additional payment should be made to DSB for discharging public service obligations.
Lepingus aga ei nähtud DSBle avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ette eraldi täiendavaid makseid;
when the transport contract for the period 2005-14 was concluded, it became possible for the compensation paid to DSB also to apply to the Copenhagen-Ystad route,
aastateks 2005–2014 transpordilepingu sõlmimisel oli võimalik sätestada, et DSBle makstav hüvitis hõlmab ka Kopenhaageni ja Ystadi vahelist liini.
Denmark therefore states that no public funds were paid for the operation of the route before 2005.
Taani täpsustab niisiis, et enne 2005. aastat ei ole liini teenindamise eest riigi vahenditest väljamakseid tehtud.
The Danish authorities also point out that this route made a loss when it was operated under the free traffic scheme, and the fact that a very small proportion of the revenues actually collected may be due to the indirect consequences of the start of operation of the Copenhagen-Ystad route by DSB cannot be used as an argument to claim that DSB must have received overcompensation.
Lisaks tuletavad Taani asutused meelde, et kui liini teenindati vaba reisijateveo režiimis, tekkis sellest pidevalt puudujääk, ning et tõsiasi, et väike osa teenitavast tulust võib kaudselt tuleneda sellest, et DSB hakkas Kopenhaageni ja Ystadi vahelist liini teenindama, ei tähenda veel, et DSB on saanud liigset hüvitist.
In any event, DSB would have been naturally entitled to obtain a reasonable profit in the form of a return on the capital invested.
Igal juhul oleks DSBl olnud loomulik õigus teenida investeeritud kapitali tuluna mõistlikku kasumit.
In the view of the Danish authorities, this is not sufficient to claim that the actual receipts resulted in overcompensation for DSB, if making a reasonable profit is taken into account.
Taani asutuste arvates ei saa selle põhjal väita, et kui võtta arvesse mõistliku kasumi teenimist, tõi tegelikult teenitud tulu kaasa DSBle liigse hüvitise maksmise.
Ferry crossing
Praamiliiklus
Regarding the question of DSB’s costs for the sale of tickets which include the ferry crossing between Ystad and Rønne (the port of arrival on the island of Bornholm), the Danish authorities have submitted explanations of the prices charged by Bornholmstrafikken, the ferry operator.
Mis puutub DSB kantud kuludesse seoses Ystadi ja Rønne (Bornholmi saare sadama) vahelist praamisõitu hõlmavate piletite müügiga, siis edastasid Taani asutused selgitused praamiliiklust haldava ettevõtte Bornholmstrafikken hindade kohta.
According to the Danish authorities, those explanations show that there was no application of different prices in relation to DSB and Gråhundbus.
Taani asutuste väitel ei ole DSB ega Gråhundbusi puhul kohaldatud erinevat hinnakirja.
The Danish authorities have also provided information about the conditions under which the Rønne-Ystad ferry connection is operated by Bornholmstrafikken A/S.
Taani asutused edastasid teavet ka selle kohta, millistel tingimustel ettevõte Bornholmstrafikken A/S teenindab Rønne ja Ystadi vahelist praamiliini.
On the basis of a contract concluded with the Danish Government following a tendering procedure:
Valitsusega on hankekonkursi tulemusel sõlmitud leping:
the contract between the Danish Government and Bornholmstrafikken stipulates a general obligation requiring Bornholmstrafikken to coordinate its arrival and departure times with those of the operators of bus and train lines between Copenhagen and Ystad,
valitsuse ja Bornholmstrafikkeni vahelises lepingus on sätestatud üldine kohustus, mille kohaselt Bornholmstrafikken peab viima praamide väljumis- ja saabumisajad kooskõlla Kopenhaageni ja Ystadi vahelisi bussi- ja rongiliine teenindavate ettevõtete sõidugraafikutega;
it also contains clauses requiring Bornholmstrafikken to develop cooperation in terms of tickets with the bus or train line operator operating the Copenhagen-Ystad route by train or bus during the term of the contract, so that travellers can purchase a combined ferry and bus/train ticket at a discount;
leping sisaldab ka klausleid, mille kohaselt Bornholmstrafikken peab arendama lepingu kestuse ajal Kopenhaageni ja Ystadi vahelisi bussi- ja rongiliine teenindavate ettevõtetega piletimüügi alast koostööd, nii et reisijad saaksid osta kombineeritud praami ja bussi- või rongipileti soodsama hinnaga;
the maximum prices which Bornholmstrafikken is authorised to charge are fixed by the contract,
lepingus on kindlaks määratud maksimaalsed hinnad, mida Bornholmstrafikkenil on õigus nõuda;
the contract does not contain any other provision relating to price requirements or the introduction of discounts, and the Danish Government has no reason to stipulate further requirements subsequently in that respect,
muid sätteid hinnanõuete ega soodustuste tegemise kohta leping ei sisalda ning valitsusel pole põhjust seoses sellega hiljem uusi nõudmisi esitada.
According to the Danish authorities, it follows therefore that the Danish Government cannot exert any influence over Bornholmstrafikken’s operations other than ensuring that Bornholmstrafikken complies with the provisions of the contract.
Taani asutuste arvates ei ole valitsusel sellest tulenevalt võimalik Bornholmstrafikkeni tegevusele teisiti mõju avaldada kui kontrollides, et Bornholmstrafikken täidab lepingu sätteid.
Bornholmstrafikken applies identical prices in relation to DSB and Gråhundbus respectively (and has always done so throughout the period in question since 2000), so DSB has not received an advantage.
Bornholmstrafikken kohaldab – ja on alates 2000. aastast kogu asjakohase perioodi vältel kohaldanud – DSB ja Gråhundbusi suhtes sama hinnakirja, mis tähendab, et DSB ei ole saanud mingeid eeliseid.
The Danish authorities state, nevertheless, that the only price which applies only to DSB is the special price for DSB Orange with Great Belt crossing.
Taani asutused teatavad siiski, et ainus hind, mis kehtib üksnes DSBle, on DSB Orange erihind, mis kehtib Suur-Belti väina ületamisel.
This price concerns a very specific type of DSB ticket which can be used only by customers who purchase a DSB Orange ticket when leaving Jutland for Bornholm.
Hind on seotud DSB eripiletiga, mida saavad kasutada üksnes kliendid, kes ostavad DSB Orange pileti Jüütimaalt Bornholmi.
According to the Danish authorities, Bornholmstrafikken gives a discount on this particular type of ticket because it wants to attract more custom from Jutland to Bornholm.
Taani asutuste sõnutsi müüb Bornholmstrafikken neid pileteid soodsamalt, kuna soovib rohkem kliente Jüütimaalt Bornholmi meelitada.
This special discount is not imposed by the contract between the Danish State and the ferry operator.
Kõnealune erisoodustus ei tulene Taani riigi ja praamiliini teenindava ettevõtte vahelisest lepingust.
It is therefore the result of a commercial intention to develop business in Jutland and thereby to develop business as a whole.
Selle põhjuseks on ettevõtte äriline soov suurendada Jüütimaal ja seeläbi laiemalt oma kliendibaasi.
In this respect, the Danish authorities regard it as a general commercial measure which involves giving discounts with the aim of growing the business.
Seoses sellega leiavad Taani asutused, et tegemist on kaubandusliku meetmega, mis seisneb soodustuste tegemises kliendibaasi laiendamise eesmärgil.
They specify that Gråhundbus operates the Copenhagen-Ystad route, and so does not cross the Great Belt.
Taani asutused täpsustavad, et Gråhundbus teenindab Kopenhaageni ja Ystadi vahelist liini, mis ei kulge üle Suur-Belti väina.
In their view, therefore, it is obvious that the discount relating to this journey should not appear in the prices charged by Gråhundbus.
Seetõttu on Taani asutuste arvates enesestmõistetav, et asjakohase liiniga seotud soodustust Gråhundbusi suhtes kohaldatavas hinnakirjas ei leidu.
The Danish authorities also specify that this offer was taken up by only around […] [21] passengers during the period 2003-08.
Taani asutused täpsustavad ka, et sooduspakkumine puudutas üksnes ligikaudu […] [21] reisijat aastatel 2003–2008.
Since the initiative was taken by the operator, this offer could have been opened up to bus companies wishing to offer the same service.
Transportijate algatusele tuginev pakkumine võinuks laieneda kõigile bussiettevõtetele, kes oleksid soovinud pakkuda samalaadset teenust.
The Danish authorities also indicate that this commercial offer was withdrawn in 2009.
Lisaks osutavad Taani asutused, et alates 2009. aastast kõnealust soodustust enam ei pakuta.
Denmark therefore considers that DSB did not receive an advantage associated with the operation of the Copenhagen-Ystad route, either in the form of overcompensation or in the form of particularly low prices for the Rønne-Ystad ferry crossing.
Kokkuvõttes on Taani seisukohal, et DSB ei ole Kopenhaageni ja Ystadi vahelise liini teenindamisel saanud eelist ei liigse hüvitise maksmise ega Rønne ja Ystadi vahelise praamiliini kasutamisel kohaldatavate eriliselt madalate hindade kujul.
The fourth criterion in the judgment in Altmark
Kohtuotsuse Altmark neljas kriteerium
Regarding the question of whether the compensation was determined on the basis of an analysis of the costs which would be incurred by a typical, well-run undertaking, the Danish authorities take the view, in the context of DSB’s formation as an independent undertaking, that all the necessary and practically feasible analyses were carried out.
Selle kohta, kas hüvitis määrati kindlaks tõhusalt juhitava keskmise ettevõtte võimalike kulude analüüsi põhjal, leiavad Taani asutused, et DSB sõltumatuks ettevõtteks ümberkorraldamise raames tehti kõik vajalikud ja praktikas teostatavad analüüsid.
In the context of DSB’s formation, the Danish authorities established a 10-year budget, based on several initial assumptions including an improvement in productivity, which was used to fix DSB’s operating grant for the period 1999-2004.
DSB ümberkorraldamise kontekstis koostasid Taani asutused kümne aasta eelarve, mis tugines mitmele algtingimusele, muu hulgas tootlikkuse tõstmise soovile, ning millest lähtuvalt määrati kindlaks DSBle aastatel 1999–2004 makstava tegevustoetuse suurus.
The budget, which was contained in Act No 249 of 11 June 1999, was based on the assumptions of a 6 % return on equity after tax, which the Danish authorities had deemed to constitute a reasonable profit.
Kõnealune eelarve, mis kaasati 11. juuni 1999. aasta seadusse nr 249, põhines ootusel, et omakapitali tootlus on 6 %, mis oli Taani asutuste hinnangul mõistlik kasum.
According to the Danish authorities, the operating grant was therefore the result of an overall assessment of costs, receipts and a reasonable profit carried out on the basis of the information which was available in 1999 and in accordance with market economy principles.
Taani asutuste arvates tulenes tegevustoetuse suurus niisiis kulude, tulude ja mõistliku kasumi üldhindamisest, mis teostati 1999. aastal kättesaadava teabe alusel ja kooskõlas turumajanduse põhimõtetega.
They claim that the establishment of the 10-year budget and the subsequent calculation of the contractual payments made to DSB were carried out in compliance with the fourth criterion in the judgment in Altmark.
Seega koostati kümne aasta eelarve ja arvestati DSBle tasutavate lepingujärgsete maksete suurus kooskõlas kohtuotsuse Altmark neljanda kriteeriumiga.
The Danish authorities also refer to EU case-law [23] and emphasise the difficulty, in this case, of making a specific comparison with another operator.
Lisaks tuletavad Taani asutused meelde Euroopa Liidu kohtupraktikat [23] ja rõhutavad, et käesoleval juhul on väga raske teostada konkreetset võrdlust mõne teise ettevõttega.
Should the Commission conclude nonetheless that State aid was granted to DSB, the Danish authorities are of the opinion that this compensation is in any case compatible with the internal market.
Kui komisjon peaks siiski jõudma järeldusele, et DSBle on antud riigiabi, on Taani asutused arvamusel, et hüvitis on igal juhul siseturuga kokkusobiv.
It is their view that, in the context of the conclusion of the negotiated contracts, the most exhaustive analyses and calculations possible in practice were carried out with a view to guaranteeing the correct calculation of the compensation.
Taani asutuste hinnangul teostati otselepingute sõlmimise raames võimalikult põhjalikud analüüsid ja arvestused, et tagada hüvitise suuruse nõuetekohane arvestamine.
The Danish authorities are in agreement with the Commission’s reasoning in its decision initiating the procedure, according to which the compensation may be deemed compatible with the internal market if it fulfils the third criterion in the judgment in Altmark.
Taani asutused on nõus komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud mõttekäiguga, mille kohaselt võib hüvitist pidada siseturuga tegelikult kokkusobivaks tingimusel, et kohtuotsuse Altmark kolmas kriteerium on täidetud.
As indicated above, the Danish authorities believe that everything that could reasonably be required to guarantee that DSB did not receive any overcompensation was done, and that it should be concluded – at the very least – that the contractual payment received by DSB under the negotiated contracts constitutes aid compatible with the internal market.
Nagu eespool osutatud, leiavad Taani asutused, et DSBle liigse hüvitise maksmise vältimiseks on tehtud kõik, mida saab mõistlikult eeldada, ning et seega tuleb järeldada vähemasti seda, et DSB otselepingute alusel saadud maksed kujutavad endast siseturuga kokkusobivat riigiabi.
On the other hand, as stated above, the Danish authorities do not agree with the Commission’s reasoning concerning the distinction between public transport service contracts and public service obligations as regards the legality of the aid.
Seevastu, nagu ka eespool osutatud, ei jaga Taani asutused komisjoni lepingute ja avaliku teenindamise kohustuste eristamisega ning abi seaduslikkusega seotud mõttekäiku.
They consider that if DSB received State aid, that aid would not have had to be notified.
Taani asutused on seisukohal, et kui DSB saigi käesoleval juhul riigiabi, siis ei olnud vaja sellest riigiabist teatada.
If the Commission were to maintain its reasoning, this would be tantamount to making a fundamental and unwarranted distinction according to whether or not a Member State which imposes an obligation on a wholly State-owned undertaking to discharge transport activities falls under the description of the scope, quality and price of the services in a contract.
Kui komisjon peaks oma mõttekäigule kindlaks jääma, tähendaks see fundamentaalset ja põhjendamatut eristamist olenevalt sellest, kas liikmesriik, kes paneb 100 % tema omanduses olevale ettevõttele kohustuse täita transpordiga seotud ülesandeid, lisab lepingusse osutatavate teenuste ulatuse, kvaliteedi ja hinna või mitte.
In the light of the above, the Danish authorities are of the view that there is no reason to require a refund of State aid which could be regarded as incompatible with the internal market.
Eespool nimetatut silmas pidades arvavad Taani asutused, et riigiabi, mida võidaks pidada siseturuga kokkusobimatuks, pole mingit põhjust tagasi nõuda.
Payroll tax
Töötasult maha arvatav tulumaks
The Danish authorities point out that the Commission, having been informed that the exemption from payroll tax was due to be abolished, had not examined the issue of that tax in this procedure.
Taani asutused märgivad, et komisjon ei ole töötasult maha arvatava tulumaksu kaotamisega seotud prognoosi alusel uurinud nimetatud maksuga seonduvat käesoleva menetluse raames.
For information, the Danish authorities have stated that the changes to payroll tax were introduced by Act No 526 of 25 June 2008 and that they entered into force on 1 January 2009.
Igal juhul täpsustasid Taani asutused, et töötasult maha arvatava tulumaksu muudatused võeti vastu 25. juuni 2008. aasta seadusega nr 526 ning et need jõustusid 1. jaanuaril 2009.
The legal basis for the review of compatibility
Kokkusobivuse uurimise õiguslik alus
The Danish authorities stated by letter of 8 January 2010 that they had no particular comments concerning the Commission’s determination of the applicable legal basis (Regulation (EEC) No 1191/69 or Regulation (EC) No 1370/2007).
Taani asutused osutasid 8. jaanuari 2010. aasta kirjas, et ei soovi esitada märkusi selle kohta, kas komisjon määrab õiguslikuks aluseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007.
COMMENTS BY INTERESTED PARTIES FOLLOWING THE INITIATION OF THE PROCEDURE
PÄRAST MENETLUSE ALGATAMIST ESITATUD HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
Comments have been submitted by DSB, the beneficiary of the measures in question, and by DKT, the second complainant.
Märkusi esitasid asjakohaste meetmete puhul abisaaja ettevõte DSB ja teine kaebuse esitaja DKT.
It should be emphasised that Gråhundbus, the first complainant, has not submitted any comments.
Tuleb märkida, et esimene kaebuse esitaja Gråhundbus kommentaare ei esitanud.
COMMENTS SUBMITTED BY DSB
DSB ESITATUD MÄRKUSED
By letter of 30 December 2008, DSB submitted its comments on the Commission’s decision initiating the procedure.
DSB esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 30. detsembri 2008. aasta kirjas.
DSB indicates that it agrees with all of the Danish authorities’ comments and confines itself to examining whether the Commission may require recovery of the aid if it were to conclude that the public transport service contracts involve State aid that is incompatible with the internal market.
DSB jagab täielikult Taani asutuste märkustes esitatud arvamusi ja piirdub üksnes arutlusega selle üle, kas komisjon saab nõuda abi tagastamist, kui peaks jõudma järeldusele, et avaliku teenindamise lepingud hõlmavad siseturuga kokkusobimatut riigiabi.
DSB considers that the recovery of such aid, in this case, would be contrary to the principle of legitimate expectations, thus obstructing the application of Article 14(1) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [24].
DSB leiab, et sellise abi tagastamine oleks käesoleval juhul vastuolus õiguspärase ootuse põhimõttega ega võimaldaks kohaldada nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 [24] (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 14 lõiget 1.