natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A minimum of five tests shall be carried out with the headform impactor at positions judged to be the most likely to cause injury.
Läbi viiakse vähemalt viis katset, kusjuures peamudeli löökkatsekeha asub sellistel positsioonidel, mis põhjustavad kõige tõenäolisemalt vigastusi.
The selected test points for the adult headform impactor to the windscreen shall be a minimum of 165 mm apart, a minimum of 82,5 mm inside the windscreen limits as defined in Directive 77/649/EEC and a minimum of 82,5 mm forwards of the rear windscreen reference line (see Figure 8).
Täiskasvanu peamudeli löökkatsekeha ja tuuleklaasi kokkupõrke jaoks valitud katsepunktid asuvad üksteisest vähemalt 165 mm kaugusel, tuuleklaasi piiridest vähemalt 82,5 mm seespool, nagu on määratletud direktiivis 77/649/EMÜ, ja tuuleklaasi võrdlusjoonest vähemalt 82,5 mm eespool (vt joonis 8).
If a number of test positions have been selected and the test area remaining is too small to select another test position while maintaining the minimum spacing between tests, then less than five tests may be performed.
Kui valitud on mitu katseasendit ja järelejäänud katseala on teise katseasendi valimiseks katsetevaheliste miinimumvahede säilitamiseks liiga väike, võib sooritada vähem kui viis katset.
The state of the vehicle or sub-system shall comply with the requirements of Chapter I. The stabilised temperature of the test apparatus and the vehicle or sub-system shall be 20 °C ± 4 °C.
Sõiduki või allsüsteemi seisund vastab I peatüki nõuetele. Katseseadme ja sõiduki või allsüsteemi stabiliseeritud temperatuur on 20 °C ± 4 °C.
The adult headform impactor to be used for the purposes of this test shall be the one as described in Section 4 of Part V.
Käesolevas katses kasutatakse V osa 4. jaos kirjeldatud täiskasvanu peamudeli löökkatsekeha.
The headform impactors shall be mounted, propelled and released as set out in points 2.1 and 2.2.
Peamudeli löökkatsekeha paigaldatakse, pannakse liikuma ja vabastatakse vastavalt punktidele 2.1 ja 2.2.
The angle of impact shall be 35° ± 2° downwards and rearwards to the Ground Reference Level.
Kokkupõrke nurk maapinna võrdlustasandi suhtes on 35° ± 2° allapoole ja tahapoole.
At the time of first contact, the point of first contact of the headform impactor shall be within a ±10 mm tolerance to the selected impact location.
Esimese kokkupuute ajal on peamudeli löökkatsekeha esimese kokkupuute punkt valitud kokkupõrkepunkti suhtes lubatud kõrvalekaldega ±10 mm.
The impact velocity of the headform impactor when striking the windscreen shall be 9,7 ± 0,2 m/s.
Peamudeli löökkatsekeha kiirus kokkupõrke ajal tuuleklaasile on 9,7 ±0,2 m/s.
Windscreen impact area
Tuuleklaasi kokkupõrkeala
Read windscreen reference line
Tuuleklaasi tagumine võrdlusjoon
Test area
Zona de ensayo
Windscreen limits
Tuuleklaasi piirid
Child/Small Adult and Adult headforms to bonnet top tests
Lapse / väikese täiskasvanu ning täiskasvanu peamudeli ja kapotipealse kokkupõrke katse
This test procedure shall apply to the requirements set out in points 3.3 and 3.4 of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009.
Käesolevat katsemenetlust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punktides 3.3 ja 3.4 sätestatud nõuete suhtes.
The headform impactors for the bonnet top tests shall be in ‘free flight’ at the moment of impact.
Peamudeli löökkatsekeha kapotipealse katse jaoks on kokkupõrke hetkel vabalt liikuvas asendis.
The impactors shall be released to free flight at such a distance from the vehicle that the test results are not influenced by contact of the impactors with the propulsion system during rebound of the impactors.
Löökkatsekeha seatakse vabalt liikuvasse asendisse sellisel kaugusel sõidukist, et löökkatsekeha kokkupuude käiturisüsteemiga löökkatsekeha tagasipõrkel katse tulemusi ei mõjutaks.
The impactors may be propelled by an air, spring or hydraulic gun, or by other means that can be shown to give the same result.
Löökkatsekeha võib liikuma panna õhk-, vedru- või survepüstoliga või muude sama tulemust andvate vahenditega.
The purpose of the test is to ensure that the requirements set out in points 3.3 and 3.4 of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009 are fulfilled.
Katse eesmärk on tagada määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punktides 3.3 ja 3.4 sätestatud nõuete täitmine.
A minimum of nine tests shall be carried out with each headform impactor, three tests each to the middle and the outer thirds of the adult and child/small adult bonnet top test areas respectively, at positions judged to be the most likely to cause injury.
Iga peamudeli löökkatsekehaga viiakse läbi vähemalt üheksa katset, kolm katset lapse / väikse täiskasvanu kapotipealse katseala kummagi ääre ja keskmise kolmandiku kohta, kusjuures peamudeli löökkatsekeha asub sellistel positsioonidel, mis põhjustavad kõige tõenäolisemalt vigastusi.
Tests to the forward section of the bonnet top test area, as defined in point 3.2 shall be with a child/small adult headform impactor.
Katsed kapotipealse punktis 3.2 määratletud esiosaga viiakse läbi lapse / väikse täiskasvanu peamudeli löökkatsekehaga.
Tests to the rearward section of the bonnet top test area defined, as in point 3.3 shall be with an adult headform impactor.
Katsed kapotipealse punktis 3.3 määratletud tagaosaga viiakse läbi täiskasvanu peamudeli löökkatsekehaga.
Tests shall be to different types of structure, where these vary throughout the area to be assessed and at positions judged to be the most likely to cause injury.
Katsed viiakse läbi eri tüüpi struktuuridega, kusjuures need varieeruvad kogu hinnataval alal, ning asendites, mis põhjustavad kõige tõenäolisemalt vigastusi.
The selected test points for the child/small adult headform impactor shall be:
Lapse / väikese täiskasvanu peamudeli löökkatsekeha valitud katsepunktid asuvad üksteisest
a minimum of 165 mm apart;
vähemalt 165 mm kaugusel,
a minimum of 82,5 mm inside the defined side reference lines;
vähemalt 82,5 mm kapoti määratletud külgmistest võrdlusjoontest seespool,
a minimum of 82,5 mm forward of the defined bonnet rear reference line or forward of a wrap around distance of 1700 mm, whichever is most forward at the selected test point;
vähemalt 82,5 mm määratletud kapotipealse tagumisest võrdlusjoonest eespool või 1700 millimeetri pikkusest ümbritsevast kaugusest eespool, sõltuvalt sellest, kumb on lähemal valitud katsepunktile,
a minimum of 82,5 mm rearward of the bonnet leading edge reference line or rearward of a wrap around distance of 1000 mm whichever is more rearward at the selected test point.
vähemalt 82,5 mm määratletud kapoti esiserva võrdlusjoonest tagapool või 1000 millimeetri pikkusest ümbritsevast kaugusest tagapool, sõltuvalt sellest, kumb on lähemal valitud katsepunktile.
The selected test points for the adult headform impactor shall be
Täiskasvanu peamudeli löökkatsekeha valitud katsepunktid asuvad üksteisest
a minimum of 82,5 mm forwards of the defined bonnet rear reference line or forward of a wrap around distance of 2100 mm, whichever is most forward at the selected test point;
vähemalt 82,5 mm määratletud kapotipealse tagumisest võrdlusjoonest eespool või 2100 millimeetri pikkusest ümbritsevast kaugusest eespool, sõltuvalt sellest, kumb on lähemal valitud katsepunktile,
a minimum of 82,5 mm rearward of the defined bonnet leading edge reference line or rearward of a wrap around distance of 1700 mm, whichever is most rearward at the selected test point.
vähemalt 82,5 mm määratletud kapoti esiserva võrdlusjoonest tagapool või 1700 millimeetri pikkusest ümbritsevast kaugusest tagapool, sõltuvalt sellest, kumb on lähemal valitud katsepunktile.
The minimum distances are to be set with a flexible tape held tautly along the outer surface of the vehicle.
Need miinimumkaugused pannakse paika mõõdulindiga, mida hoitakse pingul piki sõiduki välispinda.
If a number of test positions have been selected and the test area remaining is too small to select another test position while maintaining the minimum spacing between tests, then less than nine tests may be performed.
Kui valitud on mitu katseasendit ja järelejäänud katseala on teise katseasendi valimiseks katsetevaheliste miinimumvahede säilitamiseks liiga väike, võib sooritada vähem kui üheksa katset.
However, the technical services conducting the tests shall perform as many tests as necessary to guarantee the compliance of the vehicle with the head protection criteria (HPC) limit values of 1000 for the HPC1000 impact zone and 1700 for the HPC1700 impact zone, especially in the points near to the borders between the two types of zones.
Katseid läbiviivad tehnilised teenistused sooritavad nii palju katseid, kui on vajalik sõiduki vastavuse tagamiseks peakaitse kriteeriumile (HPC) piirväärtusega 1000 tsooni HPC1000 puhul ja 1700 tsooni HPC1700 puhul, eriti kaht tüüpi tsoonide vaheliste piiride läheduses asuvates punktides.
Identification of HPC1000 and HPC1700 impact zones.
Kokkupõrkepiirkondade HPC1000 ja HPC1700 tuvastamine.
The manufacturer shall identify the impact zones of the bonnet top where the head protection criterion (HPC) shall not exceed 1000 (HPC1000 zone) respectively 1700 (HPC1700 zone), in accordance with the requirements set out in point 3.5 of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009.
Tootja identifitseerib kapotipealse kokkupõrkepiirkonnad kohas, kus peakaitse kriteerium (HPC) ei ületa 1000 (HPC1000 tsoon) ja 1700 (HPC1700 tsoon) kooskõlas määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa punktis 3.5 sätestatud nõuetega.
Marking of HPC1000 and HPC1700 zones
ja HPC1700 tsoonide märgistamine
Marking of the bonnet top impact area as well as the impact zones will be based on a drawing, supplied by the manufacturer, showing a view from a horizontal plane above the vehicle that is parallel to the plane on which the vehicle is standing.
Kapotipealse kokkupõrkepiirkonna, nagu ka kokkupõrkepiirkondade märgistused põhinevad tootja poolt antud joonisel, millel on vaade sõiduki kohal asuvalt horisontaaltasandilt, mis on paralleelne tasandiga, millel sõiduk on.
The calculation of the surface of the impact area as well as the surface areas of the impact zones shall be done on the basis of a projected bonnet when viewed from a horizontal plane parallel to the horizontal zero plane above the vehicle, on the basis of the drawing data supplied by the manufacturer.
Nii kokkupõrkepiirkonna pind kui ka kokkupõrketsoonide pind arvutatakse projektijärgse kapoti põhjal, vaadelduna sõiduki kohal asuva horisontaalse nulltasandiga paralleelselt asuvalt horisontaaltasandilt, kasutades tootja poolt antud joonistel olevaid andmeid.
The state of the vehicle or subsystem shall comply with the requirements of Chapter I. The stabilised temperature of the test apparatus and the vehicle or sub-system shall be 20 °C ± 4 °C.
Sõiduki või allsüsteemi seisund vastab I peatüki nõuetele. Katseseadme ja sõiduki või allsüsteemi stabiliseeritud temperatuur on 20 ± 4 °C.
The child/small adult and adult impactors to be used for the purposes of these tests shall be the ones as described in Sections 3 and 4 of Part V.
Käesolevas katses kasutatakse V osa 3. ja 4. jaos kirjeldatud lapse / väikse täiskasvanu ja täiskasvanu peamudeli löökkatsekeha.
The impactors shall be mounted, propelled and released as specified in points 2.1 and 2.2.
Löökkatsekeha paigaldatakse, pannakse liikuma ja vabastatakse vastavalt punktidele 2.1 ja 2.2.
The direction of impact shall be on a vertical longitudinal plane of the vehicle through the point to be tested.
Kokkupõrke suund on sõiduki vertikaalsel pikitasandil läbi katsetatava koha.
The angle of impact for tests with the child headform impactor shall be 50° ± 2° to the Ground Reference Level.
Katsetel lapse peamudeli löökkatsekehaga on kokkupõrke nurk maapinna võrdlustasandi suhtes 50° ± 2°.
The angle of impact for tests with the adult headform impactor shall be 65° ± 2° to the Ground Reference Level.
Katsetel täiskasvanu peamudeli löökkatsekehaga on kokkupõrke nurk maapinna võrdlustasandi suhtes 65° ± 2°.
The impact velocity of the headform impactors when striking the bonnet top shall be 9,7 ± 0,2 m/s.
Peamudeli löökkatsekehade kiirus kokkupõrke ajal kapotipealsega on 9,7 ±0,2 m/s.
BRAKE ASSIST SYSTEMS SPECIFICATION
PIDURIVÕIMENDISÜSTEEMI KIRJELDUS
The purpose of this Part is to ensure compliance with the test requirements for the verification of Brake Assist Systems, as required by Section 4 of Annex I to Regulation (EC) No 78/2009.
Käesoleva osa eesmärk on tagada testinõuete järgimine pidurivõimendisüsteemide kontrollimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 78/2009 I lisa 4. jaos.
Performance characteristics for Category ‘A’ BAS systems
A-kategooria pidurivõimendisüsteemide sooritusomadused.
When an emergency condition has been sensed by a relatively high pedal force, the additional pedal force to cause full cycling of the ABS shall be reduced compared to the pedal force required without the BAS in operation.
Kui suhteliselt tugeva pedaalile mõjuva jõu tõttu on tuvastatud hädaolukord, läheb tänu pidurivõimendussüsteemile ABSi täielikuks rakendamiseks vaja vähem pedaalijõudu, kui läheks tarvis ilma mainitud süsteemita. Vähendatakse ABSi täistsüklit põhjustavat täiendavat pedaalijõudu võrreldes pedaalijõuga, mis on vajalik ilma pidurivõimendisüsteemi töötamiseta.
Compliance with this requirement is demonstrated if the provisions of points 7.1 to 7.3 are met.
Sellele nõudele vastavust näitab punktide 7.1–7.3 sätete järgimine.
Performance characteristics for Category ‘B’ and Category ‘C’ BAS systems.
B-kategooria ja C-pidurivõimendisüsteemide tulemuslikkuse näitajad.
When an emergency condition has been sensed, at least by a very fast application of the brake pedal, the BAS shall raise the pressure to deliver the maximum achievable braking rate or to cause full cycling of the ABS.
Kui hädaolukord on tuvastatud, vähemasti väga kiire pidurdamise näol, suurendab pidurivõimendisüsteem survet, mis toob kaasa maksimaalse võimaliku pidurduse või ABSi täistsükli.
The requirement set out in this point shall be complied with if the provisions of points 8.1 to 8.3 are met.
Sellele nõudele vastavust näitab punktide 8.1–8.3 sätete järgimine.
For the purposes of this Part, the following definitions shall apply:
Käesolevas osas kohaldatakse järgmisi mõisteid
‘Category A Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on the brake pedal force applied by the driver;
„A-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis tuvastab hädapidurduse juhi poolt pidurile avaldatava jõu alusel.
‘Category B Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on the brake pedal speed applied by the driver;
„B-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis tuvastab hädapidurduse juhi poolt kasutatud pidurdamiskiiruse alusel.
‘Category C Brake Assist System’ means a system which detects an emergency braking condition based on multiple criteria, one of which shall be the rate at which the brake pedal is applied.
„C-kategooria pidurivõimendisüsteem” – süsteem, mis tuvastab hädapidurduse erinevate kriteeriumide põhjal, millest üks on pidurdamise kiirus.
Whilst performing the tests set out in this Part, the following variables shall be measured:
Käesoleva osaga ette nähtud katsete läbiviimisel mõõdetakse järgmisi muutujaid:
Brake pedal force, Fp, applied at the centre of the brake pedal plate following a tangential arc to the brake pedal pivot;
pidurile mõjuv jõud Fp, mida rakendatakse piduripedaali keskel mööda ühenduskaart piduripedaali šarniirile;
Vehicle longitudinal velocity, vx;
sõiduki pikitasandi kiirus vx;
Vehicle longitudinal acceleration, ax;
sõiduki pikitasandi kiirendus ax;
Brake temperature, Td, measured on the surface of the braking path of the disc or drum of the front brakes;
piduri temperatuur Td, mida mõõdetakse esipidurite ketta või trumli pidurdustee pinnal;
Brake pressure, P, where applicable;
pidurisurve P (vajaduse korral);
Brake pedal travel, Sp, measured at the centre of the pedal plate or at a position on the pedal mechanism where the displacement is proportional to the displacement at the centre of the pedal plate allowing simple calibration of the measurement.
piduripedaali käiguulatus Sp, mida mõõdetakse piduripedaali keskel või pedaalimehhanismi selles kohas, kus nihe on proportsionaalne nihkega piduripedaali keskkohas, võimaldades mõõtmise lihtsat kalibreerimist.
The variables listed in Section 3 shall be measured by means of appropriate transducers.
jaos loetletud muutujaid mõõdetakse sobivate anduritega.
Accuracy, operating ranges, filtering techniques, data processing and other requirements are described in ISO Standard 15037-1:2006.
Täpsuse, mõõtepiirkonna, filtreerimismeetodite, andmetöötluse ja muude aspektidega seotud nõudeid on kirjeldatud standardis ISO 15037–1:2006.
Accuracy of pedal force and disc temperature measurements shall be as follows:
Pedaalile mõjuva jõu ja ketta temperatuuri mõõtmiste täpsus on järgmine:
Typical operating range of the transducers
Andurite tüüpilised mõõtepiirkonnad
Recommended maximum recording errors
Soovitatav maksimaalne registreerimisviga
Pedal force
Pedaalile mõjuv jõud
0 to 2000 N
0 – 2000 N
Brake disc temperature
Piduriketta temperatuur
Brake Pressure [1]
Pidurisurve [1]
0-20 MPa [1]
0–20 MPa [1]
A sampling rate for data acquisition of at least 500 Hz is required.
Andmete kogumiseks vajalik diskreetimissagedus on vähemalt 500 Hz.
Further details on analogue and digital data processing of the BAS test procedures are described in Appendix II to this Part.
Lisateave pidurivõimendisüsteemi katsemenetluse käigus saadud andmete analoog- või digitaaltöötlemise kohta on esitatud käesoleva osa 2. liites.
Alternative measuring methods to those referred to above may be allowed, provided they demonstrate at least an equivalent level of precision.
Lisaks ülalnimetatud meetoditele on lubatud kasutada ka muid mõõtmismeetodeid, tingimusel et need annavad vähemalt samaväärse täpsusega tulemusi.
Test Conditions
Katsetingimused
Test vehicle loading condition:
Katsesõiduki koormus:
The tests as described in Sections 7 and 8 shall be carried out from a starting test speed of 100 ± 2 km/h.
ja 8. jaos kirjeldatud katsed viiakse läbi algkiirusega 100 ± 2 km/h.
The vehicle shall be driven at the test speed in a straight line.
Sõiduk juhitakse katsekiirusel otsesuunas liikuma.
The average temperature of the front brakes shall be measured, in accordance with point 3.4 and recorded before each test and shall lie between 65 °C and 100 °C prior to any test.
Esipidurite keskmist temperatuuri mõõdetakse kooskõlas punktiga 3.4 ja see registreeritakse enne iga katset. Keskmine temperatuur peab enne igat katset jääma vahemikku 65–100 °C.
The braking tests shall be performed on a dry asphalt test track in accordance with ISO Standard 15037-1:1998.
Pidurduskatsed viiakse läbi kuival asfaldiga kaetud katserajal kooskõlas standardiga ISO 15037–1:1998. Kohaldatakse vastavalt punktile 7.2.5
For the tests, the reference time, t0, is defined as the moment when the brake pedal force reaches 20N.
Kõnealuste katsete puhul määratletakse võrdlusaeg t0 kui hetk, mil piduripedaalile mõjuv jõud saavutab 20 N taseme.
For vehicles equipped with a brake system assisted by an energy source, the applied pedal force necessary depends on the energy level that exists in the energy storage device.
Sõidukite puhul, mis on varustatud energiaallika abil töötava pidurisüsteemiga, sõltub vajalik rakendatav pedaalijõud energia tasemest energiasalvestusseadmes.
Therefore, sufficient energy level shall be ensured at the beginning of the test.
Seetõttu tagatakse katse alguses piisav energiatase.
Assessment of the Presence of a Category ‘A’ BAS
A-kategooria pidurivõimendisüsteemi olemasolu hindamine.
A Category ‘A’ BAS shall meet the test requirements contained in Sections 7.1 and 7.2.
A-kategooria pidurivõimendisüsteem vastab punktides 7.1 ja 7.2 esitatud katsenõuetele.
Test 1: Reference test to determine FABS and aABS
Katse 1: etalonkatse FABS ja aABS kindlaksmääramiseks.
The reference values FABS and aABS shall be determined in accordance with the procedure described in Appendix I.
Kontrollväärtused FABS ja aABS määratakse kindlaks kooskõlas I liites kirjeldatud menetlusega.
Test 2: For activation of BAS
Katse 2: pidurivõimendisüsteemi aktiveerimiseks
Once an emergency braking condition has been detected, systems sensitive to pedal force shall show a significant increase in the ratio of:
Kui hädapidurdamine on tuvastatud, suureneb märkimisväärselt pedaalile mõjuva jõu suhtes tundlike süsteemide suhe
brake line pressure to brake pedal force, where permitted by point 7.2.5 or
pidurijuhtmestiku rõhu ja piduripedaalile mõjuva jõu vahel, kui see on lubatud punktiga 7.2.5, või
vehicle deceleration to brake pedal force.
sõiduki aeglustuse ja piduripedaalile mõjuva jõu vahel.
The performance requirements for a Category ‘A’ BAS are met if a specific brake application characteristic can be defined that exhibits a decrease of between 40 % and 80 % in required brake pedal force for (FABS — FT) compared to (FABSextrapolated — FT).
A-kategooria pidurivõimendisüsteemi sooritusnõuded on täidetud, kui pidurdusomaduste mõõtmisel ilmneb, et pedaalile mõjuv nõutav jõud on (FABS–FT) puhul vähenenud võrreldes (FABS ekstrapoleeritud–FT)-ga 40–80 % võrra. On võimalik määratleda konkreetsed pidurdamisomadused, mis väljendavad pedaalile mõjuva nõutava jõu vähenemist 40–80 % võrra (FABS–FT) puhul võrreldes (FABS ekstrapoleeritud–FT)-ga.
The value of aT shall be between 3,5m/s2 and 5,0m/s2.
FT ja aT väärtused edastatakse tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse esitamise ajal. aT väärtus peab jääma vahemikku 3,5 m/s2 ja 5,0 m/s2.
A straight line is drawn from the origin through the point FT, aT (as shown in Figure 1a).
Alguspunktist tõmmatakse läbi punkti FT sirgjoon aT (nagu näidatud joonisel 1a).
The value of brake pedal force ‘F’, at the point of intersection between this line and a horizontal line defined by a = aABS, is defined as FABS, extrapolated:
Piduripedaalile mõjuva jõu väärtus „F” selle joone ja horisontaalse joone a = aABS ristumispunktis on määratletud kui FABS, ekstrapoleeritud:
FABS, extrapolated
FABS, ekstrapoleeritud
As an alternative, which can be selected by the manufacturer, in the case of vehicles of GVM > 2500 kg of category N1, or M1 derived from those N1 vehicles, the pedal force figures for FT, FABS,min, FABS,max and FABS,extrapolated may be derived from the brake line pressure response characteristic instead of the vehicle deceleration characteristic.
Teise võimalusena, mille kasuks võib otsustada tootja kogumassiga ≥ 2500 kg kategooria N1 või M1 (N1-l põhinevate) sõidukite puhul, võib pedaalile mõjuvad FT, FABS,min, FABS,max and FABS, ekstrapoleeritud suurused tuletada piduritorustiku rõhumuutuste alusel, mitte sõiduki kiiruse vähenemise alusel.
This shall be measured as the brake pedal force is increasing.
Seda mõõdetakse pidurile mõjuva jõu kasvades.
The pressure, at which ABS cycling commences, shall be determined by making five tests from 100 ± 2 km/h in which the brake pedal is applied up to the level which produces ABS operation and the five pressures at which this occurs as determined from front wheel pressure records, shall be recorded and the mean value obtained as pabs.
Rõhk, mille juures ABS käivitub, määratakse kindlaks viie katse tegemisega kiirusel 100 ± 2 km/h, mille ajal piduripedaali vajutatakse kuni ABSi käivitumiseni, ja viis erinevat rõhunäitajat, mille juures see esiratta rõhumeerikule tuginedes toimub, registreeritakse ja saadakse keskväärtus pabs.
The threshold pressure PT shall be stated by the manufacturer and correspond to a deceleration in the range of 2,5–4,5 m/s2.
Rõhu keskväärtuse PT määrab kindlaks tootja ja see vastab aeglustamisele vahemikus 2,5–4,5 m/s2.
Figure 1b shall be constructed in the manner set out in point 7.2.4 but using line pressure measurements to define the parameters set out in point 7.2.5 above where:
Joonis 1b koostatakse punktis 7.2.4 ette nähtud viisil, kasutades torustiku rõhu mõõtmistulemusi selleks, et määrata kindlaks eespool punktis 7.2.5 sätestatud parameetrid, kus:
Pedal force characteristic needed in order to achieve maximum deceleration with category ‘A’ BAS
Pedaalile mõjuva jõu näitaja, mis on vajalik selleks, et saavutada A-kategooria pidurivõimendisüsteemiga maksimaalne aeglustus.