natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Member States concerned shall ensure that the notifier submit to the Commission further information to confirm the risk assessment for birds, mammals, sediment dwelling organisms and non-target arthropods.
Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab komisjonile täiendava teabe selle kohta, kas on õigesti hinnatud lindudele, imetajatele, põhjasetetes elavatele organismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavat ohtu.
They shall ensure that the notifier at whose request sulphur has been included in this Annex provide such data to the Commission at latest by 30 June 2011.’
Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on väävel käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selle teabe hiljemalt 30. juuniks 2011.”
For difenacoum the rapporteur Member State was Finland and all relevant information was submitted on 16 July 2007.
Difenaakumi puhul oli referentliikmesriik Soome ja kogu asjaomane teave esitati 16. juulil 2007.
For didecyldimethylammonium chloride the rapporteur Member State was the Netherlands and all relevant information was submitted on 28 November 2007.
Didetsüüldimetüülammooniumkloriidi puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 28. novembril 2007.
For sulphur the rapporteur Member State was France and all relevant information was submitted on 18 October 2007.
Väävli puhul oli referentliikmesriik Prantsusmaa ja kogu asjaomane teave esitati 18. oktoobril 2007.
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on difenacoum, and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health on 26 February 2009 shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 26. veebruaril 2009 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees difenaakumi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
In this overall assessment Member States shall pay particular attention to the protection of birds and non-target mammals from primary and secondary poisoning.
Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu lindude ja muude kui sihtrühma imetajate kaitsele esmase ja teisese mürgituse eest.
Without prejudice to the obligations defined by Directive 91/414/EEC as a consequence of including an active substance in Annex I, Member States should be allowed a period of six months after inclusion to review existing authorisations of plant protection products containing difenacoum, didecyldimethylammonium chloride and sulphur to ensure that the requirements laid down by Directive 91/414/EEC, in particular in its Article 13 and the relevant conditions set out in Annex I, are satisfied.
Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud difenaakumit, didetsüüldimetüülammooniumkloriidi ja väävlit sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine.
Council Directive 2009/71/Euratom
Nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom,
establishing a Community framework for the nuclear safety of nuclear installations
millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 31 and 32 thereof,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 31 ja 32,
Having regard to the proposal from the Commission, drawn up after obtaining the opinion of a group of persons appointed by the Scientific and Technical Committee from among scientific experts in the Member States, and after having consulted the European Economic and Social Committee [1],
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast arvamuse saamist eksperdirühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on määranud liikmesriikide teadusekspertide hulgast, ning pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega [1],
Article 2(b) of the Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
Asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks.
Article 30 of the Treaty provides for the establishment of basic standards within the Community for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
Asutamislepingu artiklis 30 on sätestatud, et ühenduse piires kehtestatakse põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation [3] establishes the basic safety standards.
Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiviga 96/29/Euratom (millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest) [3] kehtestatakse põhilised ohutusnormid.
The provisions of that Directive have been supplemented by more specific legislation.
Kõnealuse direktiivi sätteid on täiendatud teiste spetsiifilisemate õigusaktidega.
As recognised by ‘the Court of Justice’ of the European Communities (hereinafter referred to as the Court of Justice) in its case-law [4], the Community shares competences, together with its Member States, in fields covered by the Convention on Nuclear Safety [5].
Euroopa Ühenduste Kohtu (edaspidi „kohus”) kohtupraktika [4] kohaselt on ühendusel koos liikmesriikidega jagatud pädevus tuumaohutuse konventsiooniga [5] hõlmatud valdkondades.
As recognised by the Court of Justice in its case-law, the provisions of Chapter 3 of the Treaty, related to health and safety, form a coherent whole conferring upon the Commission powers of some considerable scope in order to protect the population and the environment against risks of nuclear contamination.
Kohtu kohtupraktika kohaselt moodustavad asutamislepingu 3. peatüki tervisekaitset ja ohutust käsitlevad sätted sidusa terviku, millega antakse komisjonile märkimisväärse ulatusega volitused, et kaitsta elanikkonda ja keskkonda radioaktiivse saastatuse eest.
As recognised by the Court of Justice in its case-law, the tasks imposed on the Community by Article 2(b) of the Treaty to lay down uniform safety standards to protect the health of the population and of workers does not mean that, once such standards have been defined, a Member State may not provide for more stringent measures of protection.
Kohtu kohtupraktika kohaselt ei tähenda asutamislepingu artikli 2 punktiga b ühendusele seatud ülesanne kehtestada ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks seda, et pärast selliste normide määratlemist ei tohi liikmesriik sätestada rangemaid ohutusmeetmeid.
Council Decision 87/600/Euratom of 14 December 1987 on Community arrangements for the early exchange of information in the event of a radiological emergency [6] established a framework for notification and provision of information to be used by the Member States in order to protect the general public in case of a radiological emergency.
Nõukogu 14. detsembri 1987. aasta otsusega 87/600/Euratom (ühenduse operatiivse teabevahetuse korra kohta kiirgushädaolukorra puhul) [6] on kehtestatud raamistik, mida liikmesriik peab kasutama teavitamiseks ja teabe esitamiseks, et kaitsta elanikkonda kiirgushädaolukorra puhul.
Council Directive 89/618/Euratom of 27 November 1989 on informing the general public about health protection measures to be applied and steps to be taken in the event of a radiological emergency [7] imposed obligations on the Member States to inform the general public in the event of a radiological emergency.
Nõukogu 27. novembri 1989. aasta direktiivi 89/618/Euratom (elanikkonna teavitamise kohta kiirgushädaolukorra puhul rakendatavatest tervisekaitsemeetmetest ja kasutatavatest abinõudest) [7] kehtestas liikmesriikidele kohustuse teavitada elanikkonda kiirgushädaolukorra puhul.
National responsibility of Member States for the nuclear safety of nuclear installations is the fundamental principle on which nuclear safety regulation has been developed at the international level, as endorsed by the Convention on Nuclear Safety.
Liikmesriikide vastutus tuumaseadmete tuumaohutuse eest on aluspõhimõte, mille põhjal on välja töötatud rahvusvahelise tasandi tuumaohutuseeskirjad, mis on esitatud tuumaohutuse konventsioonis.
That principle of national responsibility, as well as the principle of prime responsibility of the licence holder for the nuclear safety of a nuclear installation under the supervision of its national competent regulatory authority, should be enhanced and the role and independence of the competent regulatory authorities should be reinforced by this Directive.
Käesoleva direktiiviga tuleks tugevdada kõnealust iga riigi vastutuse põhimõtet ning samuti põhimõtet, et loa omaja on riigi pädeva reguleeriva asutuse kontrolli all esmavastutav oma tuumaseadmete tuumaohutuse eest; samuti tuleks tugevdada pädevate reguleerivate asutuste rolli ja sõltumatust.
Each Member State may decide on its energy mix in accordance with relevant national policies.
Igal liikmesriigil on õigus ise otsustada, milliseid energiaallikaid ta kasutab, vastavalt asjakohastele riiklikele poliitikatele.
When developing the appropriate national framework under this Directive, national circumstances will be taken into account.
Käesoleva direktiivi alusel asjakohase siseriikliku raamistiku väljatöötamisel võetakse arvesse siseriiklikku olukorda.
The Member States have already implemented measures enabling them to achieve a high level of nuclear safety within the Community.
Liikmesriigid on juba rakendanud meetmeid, mis võimaldavad neil saavutada ühenduses tuumaohutuse kõrge taseme.
While this Directive concerns principally the nuclear safety of nuclear installations, it is also important to ensure the safe management of spent fuel and radioactive waste, including at storage and disposal facilities.
Kuigi käesolev direktiiv käsitleb peamiselt tuumaseadmete tuumaohutust, on samuti oluline tagada radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutu käitlemine, sealhulgas nende hoidmis- ja lõppladustamisrajatistes.
Member States should assess, where appropriate, the relevant fundamental safety principles set by the International Atomic Energy Agency [8] which should constitute a framework of practices that Member States should have regard to when implementing this Directive.
Liikmesriigid peaksid vajadusel hindama Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) kehtestatud asjakohaseid ohutuse aluspõhimõtteid, [8] mis peaksid moodustama tavade raamistiku, mida liikmesriigid peaksid järgima käesoleva direktiivi rakendamisel.
It is useful to build on the process where the national safety authorities of the Member States having nuclear power plants on their territory have been working together in the context of Western European Nuclear Regulators′ Association (WENRA) and have defined many safety reference levels for power reactors.
Kasulik on tugineda protsessile, mille puhul on liikmesriigi, kelle territooriumil asuvad tuumajaamad, riiklikud ohutusasutused määratlenud Tuumaküsimusi Reguleerivate Lääne-Euroopa Asutuste Ühenduse (WENRA) kaudu toimuva koostöö raames paljud tuumareaktorite ohutuse viitetasemed.
Following the Council’s invitation to set up a High Level Group at EU level, as recorded in its Conclusions of 8 May 2007 on nuclear safety and safe management of spent nuclear fuel and radioactive waste, the European Nuclear Safety Regulators Group (ENSREG) was established by Commission Decision 2007/530/Euratom of 17 July 2007 on establishing the European High Level Group on Nuclear Safety and Waste Management [9] to contribute to the achievement of the Community objectives in the field of nuclear safety.
Pärast seda kui nõukogu kutsus oma 8. mai 2007. aasta järeldustes tuumaohutuse ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise kohta üles asutama ELi tasandi kõrgetasemelist töörühma, asutati komisjoni 17. juuli 2007. aasta otsusega 2007/530/Euratom (millega moodustatakse tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm) [9] tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm (ENSREG), et anda panus ühenduse eesmärkide saavutamisele tuumaohutuse valdkonnas.
It is useful to establish a unified structure for reports of Member States to the Commission on the implementation of this Directive.
Kasulik on kehtestada ühtlustatud struktuur aruannete jaoks, mida liikmesriigid esitavad komisjonile seoses käesoleva direktiivi rakendamisega.
Given its members′ wide experience ENSREG could make a valuable contribution in this respect, thereby facilitating consultation and cooperation of national regulatory authorities.
Võttes arvesse oma liikmete laialdast kogemust, võiks ENSREG anda selles küsimuses väärtusliku panuse, lihtsustades sellega riikide reguleerivate asutuste vahelist konsulteerimist ja koostööd.
On 15 October 2008 at its fifth meeting ENSREG adopted 10 principles to be used when drafting a nuclear safety Directive, as noted in its minutes dated 20 November 2008.
ENSREG võttis oma 15. oktoobril 2008 toimunud viiendal koosolekul vastu kümme põhimõtet, millele tugineda tuumaohutuse direktiivi eelnõu koostamisel, ning mis on kantud tema 20. novembri 2008. aasta protokolli.
Advances in nuclear technology, lessons learnt from operating experience and safety research and improvements in regulatory frameworks could have the potential to further improve safety.
Tuumatehnoloogia arenemine, käitamisel ja ohutusuuringutest omandatud kogemused ning reguleeriva raamistiku paranemine võivad omada potentsiaali ohutuse täiendavaks suurendamiseks.
In keeping with the commitment to maintain and improve safety, Member States should take those factors into account when extending their nuclear power programme or deciding to use nuclear power for the first time.
Liikmesriigid peaksid neid faktoreid arvesse võtma seoses tuumaohutuse säilitamise ja suurendamise alaste kohustuste täitmisega, kui nad laiendavad oma tuumaenergia programme või otsustavad alustada tuumaenergia kasutamist.
The establishment of a strong safety culture within a nuclear installation is one of the fundamental safety management principles necessary for achieving its safe operation.
Tuumaseadmetes tugeva ohutuskultuuri kehtestamine on üks peamine ohutusalane juhtimispõhimõte, mis on vajalik tuumaseadme ohutu käitamise saavutamiseks.
Maintenance and further development of expertise and skills in nuclear safety should be based, inter alia, on a process of learning from past operating experience and employing developments in methodology and science, as appropriate.
Tuumaohutusalaste ekspertteadmiste ja oskuste säilitamine ja edasine täiendamine peaks muu hulgas tuginema käitamisel omandatud kogemustest õppimise protsessile ning vajadusel ka metoodikas ja teaduses toimunud arengute kasutuselevõtmisele.
In the past, self-assessments have been carried out in Member States in close connection with international peer reviews under the auspices of the IAEA as International Regulatory Review Team or Integrated Regulatory Review Service missions.
Minevikus on liikmesriigid end ise hinnanud, tehes seda tihedas koostöös rahvusvaheliste vastastikuste eksperdihinnangutega, mida on läbi viidud IAEA egiidi all reguleerimise rahvusvahelise ülevaatemeeskonna missiooni või reguleerimise integreeritud ülevaateteenistuse missiooni vormis.
These self-assessments were carried out and these missions were invited by Member States on a voluntary basis in the spirit of openness and transparency.
Liikmesriigid on kõnealused enesehindamised läbi viinud ja missioonid kutsunud vabatahtlikult ning seda on tehtud avatuse ja läbipaistvuse vaimus.
Self-assessments and accompanying peer reviews of the legislative, regulatory and organisational infrastructure should be aimed at strengthening and enhancing the national framework of Member States, whilst recognising their competencies in ensuring nuclear safety of nuclear installations on their territory.
Enesehindamised ja kaasnevad õigusliku, regulatiivse ja korraldusliku infrastruktuuri vastastikused eksperdihinnangud peaksid olema suunatud sellele, et tugevdada ja tõhustada liikmesriikide siseriiklikke raamistikke, tunnustades samas nende pädevust oma territooriumil asuvate tuumaseadmete tuumaohutuse tagamise eest.
The self-assessments followed by international peer reviews are neither an inspection nor an audit, but a mutual learning mechanism that accepts different approaches to the organisation and practices of a competent regulatory authority, while considering regulatory, technical and policy issues of a Member State that contribute to ensuring a strong nuclear safety regime.
Enesehindamised ja järgnevad rahvusvahelised vastastikused eksperdihinnangud ei kujuta endast kontrollide või auditi läbiviimist, vaid vastastikuse õppimise mehhanismi, millega aktsepteeritakse erinevaid lähenemisviise pädeva reguleeriva asutuse struktuurile ja tavadele, võttes samas arvesse tuumaohutuse range korra tagamisse panustava liikmesriigi regulatiivset, tehnilist ja poliitilist eripära.
The international peer reviews should be regarded as an opportunity to exchange professional experience and to share lessons learned and good practices in an open and cooperative spirit through advice by peers rather than control or judgement.
Rahvusvahelisi vastikuseid eksperdihinnanguid tuleks käsitada kui võimalust vahetada professionaalseid kogemusi ning jagada omandatud kogemusi ja häid tavasid ning seda tuleks teha pigem avatult ja koostöövalmilt ekspertide antavate nõuannete kui nendepoolse kontrollimise või kriitika kaudu.
Recognising a need for flexibility and appropriateness in regard to different existing systems in Member States, a Member State should be free to determine the segments of its system being subject to the specific peer review invited, with the aim of continuously improving nuclear safety.
Tunnistades paindlikkuse ja asjakohasuse vajadust seoses liikmesriikides olemasolevate erinevate süsteemidega, peaks liikmesriigil olema õigus ise määrata oma süsteemi need osad, mille osas viiakse läbi konkreetne vastastikune eksperthindamine, eesmärgiga jätkuvalt suurendada tuumaohutust.
In accordance with point 34 of the Interinstitutional Agreement on better law-making [10], Member States are encouraged to draw up, for themselves and in the interests of the Community, their own tables illustrating, as far as possible, the correlation between this Directive and the transposition measures and to make them public,
Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [10] punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE:
PEATÜKK EESMÄRGID, MÕISTED JA KOHALDAMISALA
Article 1
Eesmärgid
to establish a Community framework in order to maintain and promote the continuous improvement of nuclear safety and its regulation;
luua ühenduse raamistik, et säilitada ja edendada tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamist;
to ensure that Member States shall provide for appropriate national arrangements for a high level of nuclear safety to protect workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations from nuclear installations.
tagada, et liikmesriigid kehtestaksid kõrgetasemelise tuumaohutuse asjakohase siseriikliku korra töötajate ja muu elanikkonna kaitseks tuumaseadmete ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
This Directive shall apply to any civilian nuclear installation operating under a licence as defined in Article 3(4) at all stages covered by this licence.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi tsiviilotstarbeliste tuumaseadmete suhtes, mida käitatakse artikli 3 lõikes 4 määratletud loa alusel, ning kõnealuse loaga hõlmatud kõigi etappide suhtes.
This Directive does not prevent Member States from taking more stringent safety measures in the subject-matter covered by this Directive, in compliance with Community law.
Käesolev direktiiv ei välista liikmesriikidel kooskõlas ühenduse õigusega käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes rangemate ohutusmeetmete võtmist.
This Directive supplements the basic standards referred to in Article 30 of the Treaty as regards the nuclear safety of nuclear installations and is without prejudice to Directive 96/29/Euratom.
Käesoleva direktiiviga täiendatakse seoses tuumaseadmete tuumaohutusega asutamislepingu artiklis 30 osutatud põhistandardeid, ilma et see piiraks direktiivi 96/29/Euratom kohaldamist.
‘nuclear installation’ means:
„tuumaseade”
an enrichment plant, nuclear fuel fabrication plant, nuclear power plant, reprocessing plant, research reactor facility, spent fuel storage facility; and
rikastuskäitis, tuumakütuse valmistamise tehas, tuumaelektrijaam, ümbertöötlemiskäitis, uurimisreaktor, rajatis kasutatud kütuse ladustamiseks ning
storage facilities for radioactive waste that are on the same site and are directly related to nuclear installations listed under point (a);
rajatis radioaktiivsete jäätmete hoidmiseks, mis asub samas kohas ning on otseselt seotud punktis a loetletud tuumaseadmetega;
‘competent regulatory authority’ means an authority or a system of authorities designated in a Member State in the field of regulation of nuclear safety of nuclear installations as referred to in Article 5;
„tuumaohutus” õigete käitamistingimuste saavutamine, avariide ärahoidmine ja nende tagajärgede leevendamine, mille tulemuseks on töötajate ja muu elanikkonna kaitse tuumaseadmete ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest; 3)
‘licence’ means any legal document granted under the jurisdiction of a Member State to confer responsibility for the siting, design, construction, commissioning and operation or decommissioning of a nuclear installation;
„pädev reguleeriv asutus” asutus või asutuste süsteem, kellele on liikmesriigis tehtud ülesandeks tegutseda tuumaseadmete ohutuse reguleerimise valdkonnas vastavalt artiklile 5; 4)
‘licence holder’ means a legal or natural person having overall responsibility for a nuclear installation as specified in a licence.
„luba” liikmesriigi jurisdiktsioonis antud õiguslik dokument, millega määratakse vastutus tuumaseadme asukoha planeerimise, tuumaseadme projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise eest; 5) „loa omaja” juriidiline või füüsiline isik, kellel on üldine vastutus loas nimetatud tuumaseadme eest.
Legislative, regulatory and organisational framework
Õiguslik, reguleeriv ja organisatsiooniline raamistik
Member States shall establish and maintain a national legislative, regulatory and organisational framework (hereinafter referred to as the ‘national framework’) for nuclear safety of nuclear installations that allocates responsibilities and provides for coordination between relevant state bodies.
Liikmesriigid kehtestavad tuumaseadmete ohutuse tagamiseks siseriikliku õigusliku, reguleeriva ja organisatsioonilise raamistiku (edaspidi „siseriiklik raamistik”), mille abil määratakse kindlaks asjaomaste riiklike asutuste vastutus ja koordineeritakse nende vahelist tööd, ning tagavad selle raamistiku toimimise.
The national framework shall establish responsibilities for:
Siseriikliku raamistikuga kehtestatakse vastutus järgmise eest:
the adoption of national nuclear safety requirements.
riiklike tuumaohutusnõuete vastuvõtmine.
The determination on how they are adopted and through which instrument they are applied rests with the competence of the Member States;
Liikmesriikide pädevusse jääb selle otsustamine, kuidas tuumaohutusnõuded vastu võetakse ning millise õigusakti abil neid kohaldatakse;