natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In view of the above analysis, it is considered that the examination procedure has led to a satisfactory situation with regard to the obstacles identified in the complaint lodged by Febeltex.
Pidades silmas ülaltoodud analüüsi, arvatakse, et uurimismenetlus on viinud rahuldava olukorrani seoses Febeltexi esitatud kaebuses nimetatud kaubandustakistustega.
The examination procedure should therefore be terminated in accordance with Article 11(1) of Regulation (EC) No 3286/94.
Seetõttu tuleks uurimismenetlus kooskõlas määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 11 lõikega 1 lõpetada.
The examination procedure concerning the measures imposed by Brazil affecting the import of textile products is hereby terminated.
Brasiilias tekstiiltoodete impordi suhtes kehtestatud meetmeid käsitlev uurimismenetlus lõpetatakse.
Done at Brussels, 5 January 2011.
Brüssel, 5. jaanuar 2011
OJ C 63, 27.2.1998, p. 2.
EÜT C 63, 27.2.1998, lk 2.
OJ L 86, 30.3.1999, p. 22.
EÜT L 86, 30.3.1999, lk 22.
OJ L 153, 8.6.2001, p. 30.
EÜT L 153, 8.6.2001, lk 30.
Articles 1, 3 and 5 of the WTO Agreement on Import Licensing Procedures, as: (a) it was not neutral in application; (b) it was not administered in a fair and equitable manner; (c) it did not implement any WTO compatible restrictions and therefore was not limited in scope and duration to a measure it implemented; and (d) it had additional trade-restrictive and distortive effects on imports.
WTO impordilitsentside protseduuride lepingu artiklitega 1, 3 ja 5, sest a) selle kohaldamine ei olnud neutraalne, b) seda ei kohaldatud õiglasel viisil, c) sellega ei rakendatud WTOga kooskõlas olevat piirangut ja järelikult ei olnud selle kohaldamisala ja kestus piiratud rakendatava meetmega, d) sel oli pealegi importi piirav ja moonutav iseloom.
In addition, the list of products submitted to non-automatic licensing was not published and the applications for licenses for imports under the minimum price were left without official reply for several months;
Lisaks sellele ei avaldatud nende toodete nimekirja, mille suhtes mitteautomaatset impordilitsentside väljaandmise süsteemi kohaldati, ja miinimumhinnaga tooteid käsitlevad impordilitsentsitaotlused ootasid ametlikku vastust mitmeid kuid;
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof [1],
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku, [1].
Having given interested parties notice to submit their comments in accordance with those Articles [2],
olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi kooskõlas nimetatud artiklite sätetega [2].
Following two complaints and numerous exchanges between the Commission and the two complainants on the one hand and the Commission and the Danish authorities on the other, the Commission decided on 10 September 2008 to initiate a formal investigation procedure concerning this case and to publish the relevant decision in the Official Journal of the European Union [3], inviting Denmark and other interested parties to submit their comments.
Pärast seda, kui komisjonile oli esitatud kaks kaebust ning kui komisjon oli korduvalt suhelnud mõlema kaebuse esitajaga ja Taani asutustega, otsustas komisjon 10. septembril 2008 algatada küsimuse uurimiseks ametliku menetluse ning kutsus Euroopa Liidu Teatajas avaldatud menetluse algatamise otsuses [3] Taanit ja huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.
The Commission’s decision to initiate a formal investigation procedure was in part the subject of an application for annulment lodged with the Court of First Instance of the European Union by one of the complainants.
Ühe kaebuse esitaja esitas Euroopa Liidu Üldkohtule hagi komisjoni ametliku uurimise menetluse algatamise otsuse osaliseks tühistamiseks.
That application was rejected as inadmissible by Order of the Court of First Instance of 25 November 2009 [4].
Hagi jäeti kohtu 25. novembri 2009. aasta määrusega vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata [4].
By letter of 17 December 2009, the Commission invited Denmark and other interested parties to submit their comments concerning the appropriate legal basis for the review of compatibility in this case, taking account of the entry into force of Regulation (EC) No 1370/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road and repealing Council Regulations (EEC) Nos 1191/69 and 1107/70 [5].
17. detsembri 2009. aasta kirjas kutsus komisjon Taanit ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi käesoleva juhtumi riigiabi kokkusobivuse uurimise asjakohase õigusliku aluse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70, [5] jõustumist.
PRESENTATION OF THE BENEFICIARY AND THE COMPLAINANTS
ABISAAJA JA KAEBUSTE ESITAJATE TUTVUSTUS
THE BENEFICIARY OF THE MEASURES: DANSKE STATSBANER
ABISAAJA: DANSKE STATSBANER
THE INCUMBENT DANISH RAIL UNDERTAKING
TRADITSIOONILINE TAANI RAUDTEE-ETTEVÕTE
Danske Statsbaner SV (DSB) is the incumbent rail undertaking in Denmark.
Danske Statsbaner SV (DSB) on Taani traditsiooniline raudtee-ettevõte.
DSB is wholly owned by the Danish State [6].
DSB kuulub täielikult Taani riigile [6].
It now operates only rail passenger transport services and related services [7].
DSB osutab üksnes reisijate raudteeveo teenuseid ja nendega seotud teenuseid [7].
It also operates via its subsidiaries in Sweden, Norway and the United Kingdom in particular.
Samuti tegutseb DSB aktiivselt oma Rootsis, Norras ja Ühendkuningriigis registreeritud tütarettevõtete kaudu.
In 1998, the Danish Parliament adopted an act separating the rail infrastructure from DSB’s rail transport activities [8].
aastal võttis Taani parlament vastu seaduse, mille alusel raudteeinfrastruktuur lahutati DSB tegevusest raudteetranspordi valdkonnas [8].
In 2008, DSB had approximately 9200 employees.
aastal oli DSBl ligikaudu 9200 töötajat.
Its turnover in 2008 was around DKK 9,85 billion (EUR 1,32 billion).
Ettevõtte 2008. aasta käive oli umbes 9,85 miljardit Taani krooni (1,32 miljardit eurot).
THE CREATION OF THE INDEPENDENT PUBLIC UNDERTAKING DSB
RIIGIETTEVÕTTE DSB ASUTAMINE
In 1999 DSB was transformed into an independent public undertaking [9].
aastal kujundati DSB ümber ja sellest sai sõltumatu riigiettevõte [9].
A new financial management model for the undertaking was established at that time.
Selleks võeti kasutusele uus ettevõtte finantsjuhtimise mudel.
Its opening balance sheet was prepared on the basis of a valuation of the undertaking’s assets and liabilities.
Ettevõtte algbilanss koostati varade ja kohustuste hindamise alusel.
The Danish authorities have indicated that for all significant items DSB obtained a second valuation by independent experts.
Taani asutused märkisid, et oluliste artiklite kohta tellis DSB täiendava hindamise, mille teostasid sõltumatud eksperdid.
The Danish authorities have explained that DSB’s equity capital was determined by comparison with similar undertakings with substantial fixed assets.
Taani asutused selgitasid, et DSB omakapital määrati kindlaks sarnaste, olulist põhivara omavate ettevõtetega võrdlemise alusel.
The undertaking’s final opening balance sheet was based on a 36 % equity ratio and upfront financing.
Ettevõtte lõplik algbilanss põhines 36 %-lisel maksevõime suhtarvul ja tegevuse alustamiseks eraldatud toetusel.
It should also be noted that the legal framework applying to DSB was supplemented by accounting standards and national guidelines in the area of competition which require the undertaking to keep separate accounts for its most important activities and to avoid any form of cross-subsidisation.
Lisaks tuleb märkida, et DSB suhtes kohaldatavat õiguslikku raamistikku täiendati raamatupidamisnormide ja konkurentsi valdkonda kuuluvate siseriiklike suunistega, mis kohustavad ettevõtet pidama põhitegevusalade kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et vältida ristsubsideerimist.
The contractual payments made to DSB on the basis of the public transport service contracts are therefore entered in the accounts separately from the other activities carried out on a purely commercial basis.
DSBle avaliku teenindamise lepingute raames tasutavate lepingujärgsete maksete üle peetakse niisiis arvestust ärilistel alustel toimuvast tegevusest eraldi.
DSB’s revenue accounts are kept for each activity and are based on a documented activity-based cost accounting methodology using formulae for apportioning costs and revenues [10].
DSB raamatupidamises kajastatakse iga tegevusala eraldi ja kasutusel on üksikasjalik analüütiline arvestussüsteem, mille puhul kasutatakse kulude ja toodete jaotusskeeme [10].
THE DSB GROUP
DSB KONTSERN
The DSB Group also includes the subsidiary DSB S-tog a/s, which is wholly owned by DSB SV and which operates all suburban rail services in Greater Copenhagen.
DSB kontserni kuulub ka tütarettevõte DSB S-tog a/s, mis haldab kõiki Kopenhaagenis ja selle ümbruskonnas pakutavaid raudteeteenuseid ning kuulub 100 %-liselt ettevõttele DSB SV.
The accounts of DSB S-tog a/s are kept separately from those of DSB SV because it is an independent company.
Ettevõtte DSB S-tog a/s raamatupisarvestus toimub DSB SV raamatupidamisest eraldi, kuna tegemist on eraldi ettevõttega.
Similarly, DSB’s accounting regulations provide that transactions between DSB and DSB S-tog a/s are to be conducted in accordance with market conditions.
Samuti näeb DSB raamatupidamiseeskiri ette, et DSB ja DSB S-tog a/s vahelised tehingud peavad aset leidma turutingimustel.
The profit generated by the subsidiary DSB S-tog a/s is included, after tax, in the consolidated results of DSB SV.
Tütarettevõtte DSB S-tog a/s ülejääki võetakse pärast maksude tasumist arvesse DSB SV konsolideeritud tulemis.
The Danish State’s dividend policy is defined in relation to the parent company DSB SV in that dividends are paid by DSBSV.
Taani dividendipoliitikat kohaldatakse emaettevõtja DSB SV suhtes, kuna dividende makstakse selle kaudu.
Other holdings
Muud osalused
DSB owns 100 % of DSB Sverige AB, DSB Norge and DSB UK Ltd AS whose activities, as mentioned above, involve the provision of passenger transport services and other related activities in Sweden, Norway and the United Kingdom respectively.
DSB omandusse kuulub 100 % ettevõtetest DSB Sverige AB, DSB Norge ja DSB UK Ltd AS, mille tegevusalaks, nagu eespool mainitud, on reisijateveo teenuste pakkumine ja sellega seotud muud tegevused vastavalt Rootsis, Norras ja Ühendkuningriigis.
DSB also owns 60 % of Roslagståg AB, which operates the Roslag line in the Stockholm region.
Lisaks kuulub DSB omandusse 60 % ettevõttest Roslagståg AB, mis haldab Roslagi liini Stockholmi piirkonnas.
DSB owns the private company BSD ApS, which is responsible for the protection of intellectual property rights.
DSB omandusse kuulub ka eraõiguslik ettevõte BSD ApS, mille tegevusalaks on intellektuaalomandi õiguste kaitse.
In addition, DSB and DSB S-tog a/s jointly own the holding company DSB Rejsekort A/S, which owns 52 % of Rejsekort A/S, a public transport electronic ticketing operator.
Peale selle kuulub DSB ja DSB S-tog a/s ühisomandisse valdusettevõtja DSB Rejsekort A/S, kelle omandusse kuulub 52 % ühistranspordi elektroonilise piletimüügiga tegelevast ettevõttest Rejsekort A/S.
Finally, DSB owns 100 % of Kort & Godt, a chain of shops in the stations.
Samuti kuulub DSB omandusse 100 % raudteejaamades tegutsevate kaupluste ketist Kort & Godt.
THE COMPLAINANTS
KAEBUSTE ESITAJAD
THE FIRST COMPLAINANT
ESIMENE KAEBUSE ESITAJA
The first complainant is Gråhundbus, a private undertaking providing passenger transport services by bus (hereinafter ‘Gråhundbus’).
Esimene kaebuse esitaja on reisijate bussiveoga tegelev eraettevõte Gråhundbus (edaspidi Gråhundbus).
THE SECOND COMPLAINANT
TEINE KAEBUSE ESITAJA
The second complainant is Dansk Kollektiv Traffik, a professional association representing several Danish transport operators (hereinafter ‘DKT’).
Teine kaebuse esitaja on mitut Taani transpordiettevõtet ühendav kutseliit Dansk Kollektiv Traffik (edaspidi „DKT”).
DETAILED DESCRIPTION OF THE PUBLIC TRANSPORT SERVICE CONTRACTS BETWEEN THE DANISH MINISTRY OF TRANSPORT AND DSB
TAANI TRANSPORDIMINSTEERIUMI JA DSB VAHEL VEOTEENUSTE OSUTAMISEKS SÕLMITUD AVALIKU TEENINDAMISE LEPINGUTE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
THE LEGAL FRAMEWORK GOVERNING PUBLIC TRANSPORT SERVICE CONTRACTS IN DENMARK
VEOTEENUSTE OSUTAMISEKS SÕLMITAVATE AVALIKU TEENINDAMISE LEPINGUTE ÕIGUSLIK RAAMISTIK TAANIS
Until 1 January 2000, DSB held the monopoly on national rail passenger transport services.
Kuni 1. jaanuarini 2000 kuulus DSBle reisijate raudteeveo monopol Taanis.
Since then, the Danish legislator has abolished the monopoly and introduced two alternative schemes for the provision of rail passenger transport services [11]:
Nüüdseks on Taani seadusandja selle monopoli kaotanud, pannes aluse kahele alternatiivsele reisijate raudteeveoteenuse süsteemile [11]:
on the one hand, rail passenger transport operated on a commercial basis without compensation from public authorities (‘free traffic’),
üks neist on ärilistel alustel toimuv reisijate raudteevedu, mille puhul riigiasutused mingit kompensatsiooni ei maksa (nn vaba transport),
on the other hand, transport operated under public service contracts with compensation from the public authorities (‘public service traffic’),
teine aga hõlmab avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavaid veoteenuseid, mille puhul riigiasutused maksavad kompensatsiooni (transport avaliku teenuse korras).
According to the Danish authorities, no passenger transport service is currently operated in a regular manner under the free traffic scheme.
Taani asutuste väitel vaba reisijateveo süsteemi raames praeguse seisuga [regulaarset] reisijatevedu ei toimu.
As regards public transport service contracts, the Danish regulatory framework distinguishes between two types of contract:
Veoteenuste osutamiseks sõlmitavates avaliku teenindamise lepingutes eristatakse Taani õiguslikus raamistikus kaht tüüpi lepinguid:
Public transport service contracts negotiated directly between the competent public authorities and the operator without a prior tendering procedure.
pädevate asutuste ja teenuseosutaja vahel eelneva hankekonkursita veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingud.
The Ministry of Transport is the competent authority in Denmark for the negotiation of public transport service contracts, except in the case of routes run by a number of small regional operators.
Taanis on sellist tüüpi sõlmitavate avaliku teenindamise lepingute üle pädev läbirääkimisi pidama transpordiministeerium, välja arvatud teatavate väiksemate piirkondlike ettevõtjate teenindatavad liinid;
Public transport service contracts awarded following a tendering procedure.
hankemenetluse raames veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingud.
The competent authority for such contracts awarded by tender is Trafikstyrelsen, a regulatory authority established by the Ministry of Transport,
Hankelepingute puhul on pädevaks asutuseks transpordiministeeriumi asutatud reguleeriv asutus Trafikstyrelsen.
In this context, DSB operates main line, regional and local rail passenger services under public transport service contracts concluded with the Ministry of Transport.
Kirjeldatud kontekstis osutab DSB transpordiministeeriumiga hankekonkursita sõlmitud avaliku teenindamise otselepingute alusel reisijate raudteeveo teenuseid kaug-, maakonna- ja kohalikel liinidel.
Moreover, the use of tendering procedures has evolved gradually over the years.
Samas on aja jooksul hakatud üha sagedamini korraldama hankemenetlusi.
In 2002, Arriva won the right to provide a portion of the regional public transport services in the west of Denmark.
Näiteks sai Arriva sel viisil 2002. aastal õiguse korraldada osa Lääne-Taani piirkondlikust ühistranspordist.
In 2007, a joint undertaking between DSB and First Group (DSB First) also won the right to provide a portion of the regional public transport services in eastern Denmark and southern Sweden, including the region’s transnational public transport links.
aastal sai DSB ja First Groupi ühisettevõte (DSB First) õiguse korraldada osa Ida-Taani ja Lõuna-Rootsi piirkondlikust ühistranspordist, mis hõlmab ka riikidevahelist piirkondlikku ühistranspordiühendust.
The Danish authorities also indicated that they intended more contracts to be awarded on the basis of a tendering procedure.
Niisiis viitasid Taani asutused sellele, et edaspidi on kavas sõlmida rohkem lepinguid hankemenetluse korras.
THE PUBLIC TRANSPORT SERVICE CONTRACT FOR THE PERIOD 2000-04
VEOTEENUSTE OSUTAMISEKS SÕLMITUD AVALIKU TEENINDAMISE LEPING AASTATEKS 2000–2004
This contract concerns main line and regional transport operated as a public service by DSB during the period 2000-04.
Nimetatud leping hõlmab reisijatevedu kaug- ja maakonnaliinidel, mille DSB tagab aastatel 2000–2004 avaliku teenindamise korras.
Section 1 provides that ‘the objective of this Agreement is to promote the positive development of rail passenger transport by taking as its starting point the sound financial situation of DSB, the Danish public rail undertaking’.
jaos on sätestatud, et „käesoleva lepingu eesmärk on edendada reisijate raudteeveo positiivset arengut lähtuvalt Taani riikliku raudtee-ettevõtja DSB heast finantsolukorrast”.
The following recitals summarise the main provisions relevant to an analysis of this public transport service contract.
Järgmistes põhjendustes esitatakse kokkuvõte kõnealuse avaliku teenindamise lepingu analüüsiks kõige asjakohasematest sätetest.
CONTENT OF THE CONTRACT [12]
LEPINGU SISU [12]
Article 3 defines the scope of the contract.
Artiklis 3 määratletakse lepingu reguleerimisala.
It refers to the provision of rail transport services and user services.
Selles viidatakse raudteetranspordi ja reisijate raudteeveo teenuste osutamisele.
The contract does not cover public transport services awarded by tender or transport under the free traffic scheme, including the transport of goods under that scheme.
Leping ei hõlma avaliku teenindamise raames osutatavaid veoteenuseid ega kaubaveoga seotud vaba transpordi teenuseid.
The transport services provided by DSB are defined in detail in Article 7 of the contract.
DSB osutatavad transporditeenused on üksikasjalikult määratletud lepingu artiklis 7.
DSB is obliged to provide a certain volume of services (measured in rail kilometres) over the term of the contract.
DSB kohustub lepingu kestuse jooksul osutama teatava hulga teenuseid [(mida mõõdetakse läbitavates liinikilomeetrites, edaspidi rongkilomeetrid)).
Production of rail kilometres over the term of the contract
Lepingu kestuse jooksul läbitavad rongkilomeetrid
Year
Majandusaasta
rail km (million)
rongkm (miljonit)
Article 7.1.a sets the target of 51 million rail kilometres per year from 1 January 2006.
Artikli 7 lõike 1 punktis a on kehtestatud eesmärk läbida alates 1. jaanuarist 2006 aastas 51 miljoni rongkilomeetrit.
Article 8 of the contract states, however, that the Danish Ministry of Transport may decide to launch a tendering procedure for part of the production of rail kilometres, which would entail the end of the contract.
Lepingu artiklis 8 täpsustatakse siiski, et Taani transpordiministeerium võib otsustada, et osa rongkilomeetrite tagamiseks võidakse korraldada hankekonkurss, mis toob kaasa lepingu lõpetamise.
Article 7 also lays down the rules relating to timetables and the frequency of transport services.
Artiklis 7 määratakse kindlaks ka transporditeenuste sõidugraafiku ja sagedusega seotud eeskirjad.
With regard to timetables, Article 9 provides for the coordination of schedules.
Seoses sõidugraafikuga nähakse artiklis 9 ette sõiduplaanide koordineerimine.
Several provisions seek to ensure that DSB will endeavour to create a coherent public transport system with coordination between buses and trains.
Mitme sätte eesmärgiks on tagada, et DSB saaks luua ühtse ühistranspordisüsteemi, mille puhul saaks bussi- ja raudteetransporti koordineerida.
The technical characteristics of these new trains in terms of speed, number of seats or level of comfort are defined in Article 10, as are the conditions for the use of these trains on certain routes.
Artiklis 10 on kindlaks määratud uute rongide kiiruse, istekohtade arvu ja mugavusastmega seotud tehnilised näitajad, samuti nende rongide teatavatel liinidel kasutamise tingimused.
These investments are compensated for via the contractual payments described below.
Investeeringud hüvitatakse lepinguliste maksete kaudu, mida kirjeldatakse edaspidi.
The other relevant provisions which should be mentioned are:
Muud asjakohased sätted, mida tasub mainida, on järgmised:
Article 11, which specifies the conditions relating to infrastructure and defines the relationship with Rail Net Denmark,
artikkel 11, milles täpsustatakse infrastruktuuriga seotud tingimused ja suhted ettevõtjaga Banedanmark;
Article 12, which contains provisions relating to user services,
artikkel 12, mis sisaldab reisijatele osutatavaid teenuseid käsitlevaid sätteid;
Article 13, which defines the penalties for poor punctuality,
artikkel 13, milles määratletakse sõidugraafiku eiramise korral rakendatavad sanktsioonid;
Article 14, which lays down the conditions for setting transport prices,
artikkel 14, milles kehtestatakse transporditeenuste hindade kindlaksmääramise tingimused.
THE CONTRACTUAL PAYMENTS
LEPINGUJÄRGSED MAKSED
The financial compensation received by DSB is defined in Article 4 of the contract.
DSBle makstavad hüvitised on määratletud lepingu artiklis 4.
DSB retains the income from ticket sales.
Piletitulu saab endale DSB.
In addition, DSB receives a contractual payment from the Danish Ministry of Transport for the services provided for under the contract.
Lisaks tasub Taani transpordiministeerium DSBle lepingus ette nähtud teenuste osutamise eest lepingujärgseid makseid.
The contractual payments are described in the following table:
Lepingujärgseid makseid on kirjeldatud järgmises tabelis:
Contractual payments 2000-04
Lepingujärgsed maksed 2000–2004
DKK (million)
DKK (miljonit)
Those payments are indexed annually to net retail prices.
Maksed on indeksite kaudu seotud asjakohase aasta jaemüügi netohindadega.
The level of the contractual payments is based on DSB’s 10-year forward budget, which was adopted on 11 June 1999 and which defines DSB’s long-term financial strategy.
Lepingujärgsete maksete summa põhineb DSB kümne aasta eelarveprognoosil, mis võeti vastu 11. juunil 1999 ja milles määratletakse DSB pikaajaline finantsstrateegia.
Article 4 also provides for a number of adaptations connected with the implementation of the 5-year Framework Agreement of 26 November 1999 for the rail transport sector.
Artikliga 4 nähakse ette ka teatavaid kohandusi seoses raudteesektori 26. novembri 1999. aasta viieaastase raamlepingu rakendamisega.
The Framework Agreement led to the adoption of several specific addenda to the contract concerning:
Kõnealune raamleping on viinud mitme lepingu lisa vastuvõtmiseni. Nendes käsitletakse näiteks järgmisi küsimusi:
the acquisition and putting into service of new rolling stock (Article 10 of the contract),
uue veeremi soetamine ja kasutuselevõtmine (lepingu artikkel 10);
light rail transport pools and station modernisation,
linnalähirongide puulid ja raudteejaamade moderniseerimine;
improving the quality of the Odense-Svendborg rail link,
Odense-Svendborgi raudteeühenduse kvaliteedi tõstmine;
financial incentives aimed at promoting sound traffic production on a socioeconomic level,
rahalised stiimulid sotsiaalmajanduslikus plaanis mõistliku transpordisüsteemi edendamiseks.
The contractual payments cover depreciation and interest relating to the rolling stock acquired in accordance with Article 10 of the contract.
Lepingujärgsed maksed hõlmavad kooskõlas lepingu artikliga 10 soetatud veeremi amortisatsiooni ja intressi.
However, the other addenda may result in an increase in the contractual payments.
Lepingu lisadega võib siiski kaasneda lepingujärgsete maksete suurenemine.
Article 5 relates to rail charges.
Artiklis 5 käsitletakse raudtee kasutustasusid.