natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The provisions of the Schengen acquis relating to the SIS, as referred to in Annex II, shall apply from the date specified therein to the Republic of Bulgaria and Romania amongst themselves and in their relations with the Kingdom of Belgium, the Czech Republic, the Kingdom of Denmark, the Federal Republic of Germany, the Republic of Estonia, the Hellenic Republic, the Kingdom of Spain, the Republic of France, the Italian Republic, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Grand Duchy of Luxembourg, the Republic of Hungary, Malta, the Kingdom of the Netherlands, the Republic of Austria, the Republic of Poland, the Portuguese Republic, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden as well as the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway and the Swiss Confederation.
II lisas loetletud SISi käsitlevaid Schengeni acquis’ sätteid kohaldatakse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia suhtes nimetatud riikide endi vahel ning nende suhtlemisel Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigiga ning samuti Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga alates nimetatud sätetes ettenähtud kuupäevast.
From 29 June 2010 real SIS data may be transferred to the Member States concerned.
Alates 29. juunist 2010 võib asjaomastele liikmesriikidele edastada tegelikke SISi andmeid.
From 15 October 2010, the Member States concerned, like the Member States in respect of which the Schengen acquis has already been implemented, shall be able to enter data into the SIS and use SIS data, subject to the provisions of paragraph 4.
Alates 15. oktoobrist 2010 on asjaomastel liikmesriikidel sarnaselt nende liikmesriikidega, kus Schengeni acquis’d juba rakendatakse, võimalik SISi andmeid sisestada ning kasutada SISi andmeid, kui lõike 4 sätetest ei tulene teisiti.
Until the date of the lifting of checks at internal borders with the Member States concerned, those Member States:
Kuni asjaomaste liikmesriikidega ühistel sisepiiridel kontrolli kaotamise kuupäevani:
shall not be obliged to refuse entry to their territory or to expel nationals of third States for whom a SIS alert has been issued by another Member State for the purposes of refusing entry;
ei ole asjaomased liikmesriigid kohustatud keelduma oma territooriumile lubamast või kohustatud välja saatma kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes teine liikmesriik on sisestanud SISi hoiatusteate sissesõidu keelamiseks;
shall refrain from entering the data covered by the provisions of Article 96 of the Convention of 19 June 1990 implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 between the governments of the States of Benelux economic union, the Federal Republic of Germany and the French Republic on the gradual abolition of checks at their common borders (hereinafter the ‘Schengen Convention’) [8].
loobuvad asjaomased liikmesriigid sisestamast 19. juuni 1990. aasta konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (edaspidi „Schengeni konventsioon”), [8] artikli 96 sätetega reguleeritavaid andmeid.
This Decision shall enter into force on the day of its adoption.
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Done at Luxembourg, 29 June 2010.
Luxembourg, 29. juuni 2010
Opinion delivered on 17 June 2010 (not yet published in the Official Journal).
Arvamus on esitatud 17. juunil 2010 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
List of the provisions of the Schengen acquis relating to the SIS within the meaning of Article 4(2) of the 2005 Act of Accession to be rendered applicable to the Member States concerned
Loetelu Schengeni infosüsteemi käsitlevatest Schengeni acquis’ sätetest 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, mis on asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatavad
Article 64 and Articles 92 to 119 of the Schengen Convention;
Schengeni konventsiooni artikkel 64 ja artiklid 92 kuni 119;
Other provisions concerning SIS:
Muud SISi käsitlevad sätted:
Decisions of the Executive Committee established by the Schengen Convention:
Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised otsused:
Decision of the Executive Committee of 15 December 1997 amending the financial regulation on C. SIS (SCH/Com-ex(97)35) [1];(b) Declarations of the Executive Committee established by the Schengen Convention:
täitevkomitee 15. detsembri 1997. aasta otsus C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35) [1];b) Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised deklaratsioonid:
Declaration of the Executive Committee of 18 April 1996 defining the concept of an alien (SCH/Com-ex (96) decl. 5) [2],
täitevkomitee 18. aprilli 1996. aasta deklaratsioon mõiste „välismaalane” määratlemise kohta (SCH/Com/Ex (96) decl 5) [2];
other instruments:
Muud dokumendid
Council Decision 2000/265/EC of 27 March 2000 on the establishment of a financial regulation governing the budgetary aspects of the management by the Deputy Secretary-General of the Council, of contracts concluded in his name, on behalf of certain Member States, relating to the installation and the functioning of the communication infrastructure for the Schengen environment, ‘Sisnet’ [4],
nõukogu 27. märtsi 2000. aasta otsus 2000/265/EÜ finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (Sisnet) paigaldamist ja toimimist [4];
The SIRENE Manual [5],
SIRENE käsiraamat [5];
Council Regulation (EC) No 871/2004 of 29 April 2004 concerning the introduction of some new functions for the Schengen Information System, including in the fight against terrorism [6], and any subsequent decisions on the date of application of those functions,
nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 871/2004, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses, [6] ning hilisemad otsused nimetatud toimingute kohaldamise kuupäeva kohta;
Council Decision 2005/211/JHA of 24 February 2005 concerning the introduction of some new functions for the Schengen Information System, including in the fight against terrorism [7], and any subsequent decisions on the date of application of those functions,
nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsus 2005/211/JSK Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta, [7] ning hilisemad otsused nimetatud toimingute kohaldamise kuupäeva kohta;
Regulation (EC) No 1160/2005 of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 amending the Convention implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 on the gradual abolition of checks at common borders, as regards access to the Schengen Information System by the services in the Member States responsible for issuing registration certificates for vehicles [8],
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1160/2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile [8];
Article 5(4)(a) and the provisions of Title II and the annexes thereto referring to the Schengen Information System (SIS) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code) [9],
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) [9] artikli 5 lõike 4 punkt a ning määruse II jaotise ja lisade need sätted, mis osutavad Schengeni infosüsteemile (SIS);
Council Regulation (EC) No 1104/2008 of 24 October 2008 on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) [10],
nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [10];
Council Decision 2008/839/JHA of 24 October 2008 on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) [11].
nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [11].
Parts of the SIRENE manual were published in OJ C 38, 17.2.2003, p. 1.
SIRENE käsiraamat avaldati osaliselt Euroopa Liidu TeatajasELT C 38, 17.2.2003, lk 1.
The manual was amended by Commission Decisions 2006/757/EC (OJ L 317, 16.11.2006, p. 1) and 2006/758/EC (OJ L 317, 16.11.2006, p. 41).
Käsiraamatut on muudetud komisjoni otsustega 2006/757/EÜ (ELT L 317, 16.11.2006, lk 1) ja 2006/758/EÜ (ELT L 317, 16.11.2006, lk 41).
List of the provisions of the Schengen acquis relating to the SIS within the meaning of Article 4(2) of the 2005 Act of Accession to be rendered applicable to the Member States concerned from the date provided in those provisions
Loetelu Schengeni infosüsteemi käsitlevatest Schengeni acquis’ sätetest 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, mis on asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatavad alates nendes õigusaktides ettenähtud kuupäevast
Regulation (EC) No 1986/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 regarding access to the Second Generation Schengen Information System (SIS II) by the services in the Member States responsible for issuing vehicle registration certificates [1];
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) [1];
Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) [2];
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist [2];
Decision 2007/533/JHA of the Council of 12 June 2007 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) [3].
Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist [3].
Declaration of the Executive Committee of 28 April 1999 on the structure of the SIS (SCH/Com-ex (99) decl.
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta deklaratsioon SISi struktuuri kohta (SCH/Com-ex (99) decl.
2 rev) [3],
2 rev) [3];
appointing one Romanian member of the Committee of the Regions
Regioonide Komitee ühe Rumeenia liikme ametisse nimetamise kohta
A member’s seat on the Committee of the Regions has become vacant following the end of term of Mr Cristian ANGHEL,
Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Cristian ANGHELI ametiaja lõppemisega,
The following is hereby appointed to the Committee of the Regions as member for the remainder of the current term of office, which runs until 25 January 2015:
Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 järgmine isik:
on the implementation by Member States of surveillance programmes for avian influenza in poultry and wild birds
kodu- ja metslindude seas läbiviidavate linnugripi järelevalveprogrammide rakendamise kohta liikmesriikides
(notified under document C(2010) 4190)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4190 all)
Infections with avian influenza viruses in domestic poultry cause two main forms of that disease that are distinguished by their virulence.
Kodulindude nakatumisel linnugripiviirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi.
Directive 2005/94/EC sets out measures for the control of outbreaks, in poultry and other captive birds, of highly pathogenic avian influenza (HPAI) and low pathogenic avian influenza caused by avian influenza viruses of the H5 and H7 subtypes (LPAI), as defined in that Directive.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud meetmed kõrgpatogeense linnugripi (KPLG) ning H5- või H7-alatüüpi kuuluva linnugripiviiruse põhjustatud madala patogeensusega linnugripi (MPLG) puhangute tõrjeks kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude hulgas.
Directive 2005/94/EC also provides for certain preventive measures relating to the surveillance and the early detection of avian influenza viruses.
Samuti on direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on linnugripiviiruste järelevalve ja varane avastamine.
Directive 2005/94/EC provides that compulsory surveillance programmes are to be implemented by the Member States.
Direktiiv 2005/94/EÜ näeb ette, et liikmesriigid rakendavad kohustuslikke järelevalveprogramme.
Those surveillance programmes aim at identifying the circulation of LPAI viruses in poultry, in particular in waterfowl poultry species, before they become widespread in the poultry population, so that control measures can be taken to possibly prevent a mutation into a HPAI virus which might have devastating consequences.
Järelevalveprogrammide eesmärk on tuvastada MPLG viiruste levik kodulindude, eelkõige veelindude hulka kuuluvate kodulindude seas, enne kui need viirused kodulinnupopulatsioonis laialt levivad, et oleks võimalik võtta tõrjemeetmeid, et võimaluse korral hoida ära viiruse muteerumine KPLG viiruseks, millel võivad olla laastavad tagajärjed.
Directive 2005/94/EC also provides for surveillance programmes to be carried out in wild birds in order to contribute, on the basis of a regularly updated risk assessment, to the current knowledge on the threats posed by wild birds in relation to any influenza virus of avian origin in birds.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud ka metslindude seas teostatava järelevalve programmid, mis peavad aitama korrapäraselt ajakohastatava riskihindamise põhjal suurendada seniseid teadmisi metslindude põhjustatavatest ohtudest seoses mis tahes linnugripiviiruse esinemisega lindudel.
Commission Decision 2007/268/EC of 13 April 2007 on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in poultry and wild birds to be carried out in the Member States and amending Decision 2004/450/EC [3] was adopted in order to lay down guidelines for the implementation of such surveillance programmes.
Selliste järelevalveprogrammide rakendamise suuniste sätestamiseks on vastu võetud komisjoni 13. aprilli 2007. aasta otsus 2007/268/EÜ liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise ning otsuse 2004/450/EÜ muutmise kohta [3].
Since the date of adoption of that Decision, the experience gained in the Member States in carrying out surveillance programmes and advances in scientific knowledge and research conclusions, indicate that certain poultry species and poultry production categories are at a higher risk of becoming infected with avian influenza viruses than others, also taking into account the location of the holding and other risk factors.
Selle otsuse vastuvõtmisest saadik on liikmesriikide järelevalveprogrammide elluviimisel omandatud kogemustest ning teaduslikest teadmistest ja uurimistulemustest ilmnenud, et teatavate kodulinnuliikide ja kasvatustüüpide puhul on linnugripiviirusega nakatumise oht suurem kui teistel, kusjuures arvesse on võetud ka linnukasvatusettevõtte asukohta ja muid riskitegureid.
The threat of the introduction of the HPAI virus of the H5N1 subtype from South East Asia to Europe by its westward spread during 2005 has prompted the adoption of additional measures for preparedness and early detection of that virus type in poultry and wild birds.
Oht, et alatüübi H5N1 KPLG viirus jõuab Kagu-Aasiast Euroopasse, kui see 2005. aastal lääne suunas levis, tingis täiendavate meetmete kehtestamise, et olla valmis selle viirusetüübi levikuks kodu- ja metslindude hulgas ning see varakult avastada.
Commission Decision 2005/731/EC of 17 October 2005 laying down additional requirements for the surveillance of avian influenza in wild birds [4] requires that Member States arrange for the notification to the competent authorities of any abnormal mortality or significant disease outbreaks occurring in wild birds and in particular wild water birds.
Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta otsuses 2005/731/EÜ, millega kehtestatakse täiendavad nõuded metslindude järelevalve suhtes klassikalise lindude katku avastamiseks, [4] on nõutud, et liikmesriigid korraldaksid pädevate asutuste teavitamise igasugusest ebatavalisest suremusest või ilmsetest haiguspuhangutest metslindude ja eriti veelindude hulgas.
Sampling and laboratory testing for avian influenza virus must also be carried out.
Samuti tuleb võtta linnugripiproove ja teha vastavaid laborianalüüse.
It is appropriate to include the requirements laid down in Decision 2005/731/EC in the present Decision.
Otsuses 2005/731/EÜ sätestatud nõuded on asjakohane lisada käesolevasse otsusesse.
From 2006 to 2009, more than 350000 wild birds have been sampled and tested for avian influenza.
Ajavahemikus 2006–2009 on linnugripiproove võetud ja analüüse tehtud rohkem kui 350000 metslinnul.
On average, surveillance in Member States was carried out by sampling 75 % of live birds and 25 % of sick or dead birds.
Keskmiselt võeti järelevalve käigus liikmesriikides proove 75 % ulatuses eluslindudelt ning 25 % ulatuses haigetelt või surnud lindudelt.
More than 1000 birds found dead or sick have tested positive for HPAI of the H5N1 subtype, while only about five birds sampled as healthy live birds tested positive for that virus during that 4-year period.
Rohkem kui 1000 surnult või haigena leitud linnu H5N1-alatüübi KPLG test on osutunud positiivseks, samas kui sama nelja aasta jooksul tervetelt lindudelt võetud sama viiruse proov on olnud positiivne ainult umbes viiel linnul.
LPAI subtypes were almost exclusively isolated from samples taken from live birds.
MPLG alatüüpe on leitud peaaegu eranditult ainult eluslindudelt võetud proovides.
The conclusions drawn up in the annual reports on avian influenza surveillance [5] in the Union compiled by the EU Reference Laboratory (EURL) for avian influenza, the scientific opinions of the European Food Safety Authority (EFSA) [6], [7], [8] and the work of the recently established Task Force on Animal Disease Surveillance (TFADS) have highlighted that certain amendments to the current surveillance strategy in poultry and wild birds should be introduced to further foster a risk-based approach which is deemed the most suitable surveillance strategy to inform competent authorities for disease prevention and control purposes aimed at protecting poultry and other captive bird holdings.
ELi linnugripi referentlabori koostatud Euroopa Liidu linnugripi järelevalve aastaaruande järeldused, [5] Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikud arvamused, [6], [7], [8] ning hiljuti moodustatud loomahaiguste järelevalve rakkerühma töö on toonud esile, et senisesse kodu- ja metslindude järelevalve strateegiasse tuleks teha teatavaid muudatusi, et edendada riskipõhist lähenemisviisi, mida peetakse kõige sobivamaks järelevalvestrateegiaks, mis annab haiguste ennetamise ja tõrje eest vastutavatele asutustele vajalikku teavet kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude kasvanduste kaitseks.
Risk-based surveillance should complement early detection systems for avian influenza infection in poultry, such as those already provided for in Article 2 of Commission Decision 2005/734/EC of 19 October 2005 laying down biosecurity measures to reduce the risk of transmission of highly pathogenic avian influenza caused by Influenza virus A subtype H5N1 from birds living in the wild to poultry and other captive birds and providing for an early detection system in areas at particular risk [9] and in Chapter II(2) of the Annex to Commission Decision 2006/437/EC of 4 August 2006 approving a Diagnostic Manual for avian influenza as provided for in Council Directive 2005/94/EC [10].
Riskipõhine järelevalve peaks olema täienduseks kodulindude hulgas linnugripinakkuse varase avastamise süsteemidele, milletaolised on juba ette nähtud näiteks komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsuse 2005/734/EÜ (millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varase avastamise süsteem) [9] artikliga 2 ja komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsuse 2006/437/EÜ (millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga) [10] lisa II peatüki punktiga 2.
The guidelines for surveillance for avian influenza in poultry and wild birds laid down in Decision 2007/268/EC should therefore be reviewed in the light of experience and scientific insight gained and replaced by the guidelines laid down in this Decision.
Seetõttu tuleks otsuses 2007/268/EÜ sätestatud suunised linnugripi järelevalveks kodu- ja metslindude hulgas läbi vaadata, võttes arvesse omandatud kogemusi ja teaduslikke teadmisi, ning asendada käesolevas otsuses sätestatud suunistega.
In the interests of consistency of Union legislation, sampling and laboratory testing should be carried out in accordance with the procedures laid down in Decision 2006/437/EC, unless stated otherwise.
Liidu õigusaktide järjepidevuse huvides peaksid proovide võtmine ja laborianalüüsid toimuma otsuses 2006/437/EÜ sätestatud korra kohaselt, kui ei ole ette nähtud teisiti.
In the interests of consistency of Union legislation, when implementing surveillance programmes in wild birds, full regard should be paid to the requirements of Directive 2009/147/EC of the European Parliament and of the Council of 30 November 2009 on the conservation of wild birds [11] in particular as regards the surveillance design and sampling procedures described in Sections 2 and 3 of Part 1 of Annex II to this Decision.
Liidu õigusaktide järjepidevuse huvides tuleks järelevalveprogrammi elluviimisel metslindude hulgas täiel määral arvestada nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivis 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, [11] eriti käesoleva otsuse II lisa 1. osa 2. ja 3. jaos kirjeldatud järelevalve korralduse ja proovivõtu korra asjus.
Decisions 2005/731/EC and 2007/268/EC should be repealed.
Otsused 2005/731/EÜ ja 2007/268/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks.
Member States shall take the necessary measures to ensure that the competent authorities make appropriate arrangements with wild bird observation and ringing organisations, hunting and other relevant organisations in order to ensure that those organisations are required to notify the competent authorities without delay of any abnormal mortality or significant disease outbreaks occurring in wild birds and in particular wild water birds.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused teevad vajalikud korraldused, et metslindude jälgimise ja rõngastamisega tegelevad, jahi- jm asjakohased organisatsioonid oleksid kohustatud teatama pädevale asutusele viivitamata igasugusest ebatavalisest suremusest või ilmsetest haiguspuhangutest metslindude ja eriti veelindude hulgas.