natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Danish authorities assert that the figures put forward by DKT in that regard are incorrect.
Taani asutuste väitel on DKT sellega seoses esitatud arvandmed ebatäpsed.
The ‘contractual payments’ appearing in DSB’s accounts and used by DKT concern both the contract concluded with the State which is involved in this case and other payments relating to other contracts (contracts concluded by DSB in Sweden; a contract with Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) and a temporary transport contract on the Langå-Struer line).
DSB raamatupidamisarvestuses leiduvad „lepingujärgsed maksed”, mida DKT on kasutanud, hõlmavad nii käesoleval juhul käsitletavat riigiga sõlmitud lepingut kui ka muude lepingute alusel tehtavaid muid makseid (DSB Rootsis sõlmitud lepingud; leping Hovedstadens Udviklingsrådiga (HUR) ning Langå ja Strueri vahelise liini ajutise teenindamise leping).
They explain that the reduction of DKK 1 billion follows clearly from the Finance Act for 2003 (Article 28.61.01, paragraph 10).
Taani asutused täpsustavad, et miljardi Taani krooni suurune kärbe tuleneb selgelt 2003. aasta eelarveseadusest (artikli 28.61.01 lõige 10).
The Finance Acts for 2003 and 2004 also show that the amounts which had been reduced in 2003 and 2004 were adjusted upwards.
Lisaks nähtub 2003. ja 2004. aasta eelarveseadustest, et 2003. ja 2004. aastal kärbitud summasid on korrigeeritud suuremaks.
Denmark submits a summary table showing that the total reduction amounted to DKK 1,018 billion.
Taani edastab ülevaatliku tabeli, millest nähtub, et kärpe lõplik kogusumma oli 1018 miljonit Taani krooni.
v. Train-kilometres
v. Rongkilomeetrid
In addition, they stress that DSB sent a quarterly report on its contractual production to the Ministry of Transport.
Lisaks rõhutavad Taani asutused, et DSB on transpordiministeeriumile kord kvartalis esitanud aruande lepingu täitmise kohta.
DSB’s results
DSB tulem
Denmark considers that DSB’s provisional budget – based on a predicted 6 % profit ratio – was reasonable and realistic.
Taani on seisukohal, et DSB eelarveprognoos – mis on koostatud, pidades silmas 6 %-list kasumimarginaali – oli mõistlik ja realistlik.
The fact that the profit ratio turned out to be higher than projected is due to a series of unforeseeable circumstances, the effect of which the Danish Government eliminated by means of an extraordinary reduction in the contractual payments on the one hand, and by collecting dividends on the other.
Tõsiasi, et kasumimarginaal osutus eelarveprognoosis arvatust suuremaks, tuleneb mitmest ettearvamatust asjaolust, mille mõju valitsus kõrvaldas, vähendades erakorraliselt lepingujärgseid makseid ja võttes välja dividende.
Moreover, the Danish authorities challenge the relevance of the data on the performance of European passenger rail transport undertakings.
Lisaks seavad Taani asutused kahtluse alla Euroopa reisijate raudteeveoga tegelevate ettevõtete tulemuslikkust illustreerivate andmete asjakohasuse.
They also highlight the difficulty of carrying out such comparisons (differences in capital structure and level of capital invested, operating risks, macroeconomic and structural factors influencing undertakings’ accounting data) and cite a report by the European Commission which does not portray DSB as being more profitable than its competitors on the European market.
Samuti rõhutavad Taani asutused, et võrrelda on väga raske (kapitali struktuur ja investeeritud kapitali tase, tegevusriski tingimused ning ettevõtete raamatupidamisandmeid mõjutavad makromajanduslikud ja struktuurilised tegurid on ju erinevad) ning viitavad Euroopa Komisjoni koostatud aruandele, mille kohaselt DSB ei ole Euroopa turgudel tegutsevatest konkurentidest kasumlikum.
Moreover, Denmark does not dispute that the progression in DSB’s trading performance proved more favourable than envisaged in the initial budgets.
Samas ei vaidlusta Taani, et DSB tulemuste areng on osutunud algsetes eelarvetes prognoositust positiivsemaks.
However, the Danish authorities provide clarification concerning the effects of the changes in rates of taxation and submit a summary table of DSB’s results.
Taani asutused esitavad siiski selgitusi maksumäärade muutumise mõju kohta ja edastavad kokkuvõtliku tabeli DSB tulemuste kohta.
Finally, Denmark has submitted recent data relating to DSB’s financial situation, specifying that the after-tax profit for the public service activity was DKK 670 million in 2007 and DKK 542 million in 2008 respectively.
Samuti on Taani edastanud uuemaid andmeid DSB finantsolukorra kohta, täpsustades, et avaliku teenindamisega seotud tegevuse tulem pärast maksude tasumist oli 2007. aastal 670 miljonit Taani krooni ja 2008. aastal 542 miljonit Taani krooni.
Dividend policy
Dividendipoliitika
Denmark takes the view that, combined with a detailed budget, dividend policy is a highly effective way of guarding against overcompensation because it is a tool which offers flexibility in avoiding overcompensation in the event that the working hypotheses in the budget prove deficient.
Taani leiab, et üksikasjaliku eelarvega kaasas käiv dividendipoliitika on väga tõhus vahend liigse hüvitise maksmise vältimiseks, kuna see võimaldab paindlikkust, mida on vaja liigse hüvitise vältimiseks juhul, kui eelarve koostamisel kasutatud hüpoteesid ei pea paika.
Dividend policy acts as an addition to the detailed budget underlying the transport contract.
Dividendipoliitika täiendab üksikasjalikku eelarvet, millele transpordileping tugineb.
The Danish authorities state that the compensation is defined in advance on the basis of a substantiated estimate of income and costs and that it is not an unlimited resource for DSB.
Taani asutused tuletavad meelde, et hüvitise summa määratakse kindlaks toodete ja kulude prognoosi põhjal ning see ei ole ressurss, mida DSB võib piiranguteta kasutada.
They also specify that if the real figures indicate a shortfall compared with the provisional budget – for example, due to an unintended increase in costs (management errors, increases in wages, costs or purchases) or due to a loss of income associated with a decline in business compared with predicted levels, DSB is also unable to obtain additional compensation from the State.
Samuti täpsustavad Taani asutused, et kui tegelikud arvandmed näitavad algse eelarvega võrreldes negatiivset muutust – näiteks seoses kulude suurenemisega (juhtimisvead, palgatõus, maksude või vara soetamisega seoses kasvanud kulutused) või prognoositust tagasihoidlikuma liiklusega seoses teenimata jäänud tuluga –, ei saa DSB riigilt täiendavat hüvitist.
DSB therefore assumes a share of the risk in the event of poor performance.
Niisiis kannab DSB osa halbade tulemustega seotud riskist.
Consequently, dividend policy plays the role of an additional safeguard against overcompensation in cases where the results indicate a positive discrepancy compared with the provisional budget.
Seega annab dividendipoliitika Taani asutuste arvates kindlust, et juhul kui tulemused on eelarves prognoositust positiivsemad, suudetakse liigse hüvitise maksmist ikkagi vältida.
It is a flexible instrument which the State can use to ensure that a given amount is collected from the company.
See on paindlik vahend, mille abil riik saab ettevõttelt vajaliku summa tagasi võtta.
Denmark specifies that DSB was not able to profit from any advantage in terms of liquid assets so as to distort competition on the market by offering other services etc., in particular by means of cross-subsidisation.
Taani täpsustab, et DSBl ei ole olnud likviidsete varadega seotud eeliseid, mis võimaldanuks konkurentsi moonutada näiteks muude teenuste pakkumise või ristsubsideerimise kaudu.
The Danish authorities specify that DSB has in total paid DKK 3,469 billion more in dividends for the financial years 1999. to 2007 than projected.
Lisaks täpsustavad Taani asutused, et aastatel 1999–2007 on raamatupidamisarvestuse kohaselt dividende makstud 3469 miljoni Taani krooni võrra rohkem, kui eelarves ette nähtud.
DSB paid the Danish State dividends of DKK 607 million in 2007 and 359 million in 2008.
Taani asutused täpsustasid, et 2007. aastal maksis DSB Taani riigile dividende 607 miljonit Taani krooni ja 2008. aastal 359 miljonit Taani krooni.
Even though it is true that the dividend payments were not made exclusively on the basis of a calculation aimed at determining any overcompensation, the amount of the dividends charged by the Government clearly exceeded the disparity between the predicted results and the actual results.
Taani on seisukohal, et ehkki dividende ei ole makstud üksnes sellise arvestuse alusel, mille eesmärgiks on välja selgitada liigse hüvitise maksmine, ületab makstud dividendide summa selgelt prognoositud ja tegelike tulemuste vahe.
In so far as DSB achieved results in excess of the provisional figures, all of that surplus was taken out of the company in the form of dividends.
Et DSB saavutas prognoositust paremaid tulemusi, võeti jääk ettevõttest dividendide kujul täies ulatuses välja.
Consequently, Denmark considers that no overcompensation took place.
Seega on Taani seisukohal, et liigset hüvitist ei ole makstud.
Introduction of a refund mechanism
Tagastamismehhanismi kasutuselevõtmine
In formulating its observations and in discussions with the Commission, Denmark indicated that it intended to introduce a refund mechanism in the relevant public transport service contracts with DSB.
Oma märkusi koostades ja komisjoniga arutledes osutas Taani kavatsusele võtta DSBga sõlmitud kõnealuste lepingute raames kasutusele tagastamismehhanism.
The mechanism under consideration has the following features.
Kavandatavat mehhanismi võib iseloomustada järgmiselt.
Operation of the refund mechanism
Tagastamismehhanismi toimimine
According to the Danish authorities, if they had perfect information about DSB’s performance in advance, the compensation mechanism would have to be expressed using the following formula:
Taani asutuste sõnul tuleks hüvitamismehhanismi juhul, kui asutustel on eelnevalt olemas täielik teave DSB tulemuste kohta, väljendada järgmise võrrandi kaudu:
Total revenue (passengers + contractual payments) – reasonable profit – Total expenditure = 0
Kogutulu (reisijad + lepingujärgsed maksed) – mõistlik kasum – kogukulu = 0
The Danish authorities point out, however, that they do not have access to perfect information for the whole term of multiannual contracts and that, consequently, this formula is rarely equal to zero in practice.
Samas märgivad Taani asutused, et mitmeaastaste lepingute kogu kestuse kohta ei saa neil olla kõiki andmeid ning järelikult on võrrandi tulemuseks praktikas harva null.
In the current system, the formula is in fact adjusted on the results side (right side of the formula) by using the dividend policy.
Praeguses süsteemis kohandatakse võrrandit tulemuse (võrrandi parema poole) arvelt, kasutades selleks dividendipoliitikat.
Another solution considered by the Danish authorities would be to carry out adjustments to the total revenue (left side of the formula) by adjusting the contractual payments using an annual refund mechanism.
Teine lahendus, mida Taani asutused on kaalunud, oleks võrrandit kohandada kogutulu (võrrandi vasaku poole) arvelt, kohandades lepingujärgseid makseid igal aastal tagastamismehhanismi abil.
The size of the adjustment should correspond to the gross reduction expressed in the formula below.
Korrektiivi suurus peaks vastama järgmises võrrandis väljendatud brutokärpele.
Total revenue – reasonable profit – Total expenditure = gross reduction
Kogutulu – mõistlik kasum – kogukulu = brutokärbe
Corrections concerning efficiency and qualitative improvements (net reduction)
Tõhususe ja kvaliteedi tõstmisega seotud korrektiivid (netokärbe)
In order to ensure that DSB continues to have an incentive to improve its efficiency and to attract new passengers, the refund clause should make it possible, according to the Danish authorities, to reward improvements in the undertaking’s performance gauged by predetermined parameters.
Tagamaks et DSB on jätkuvalt huvitatud tõhususe kasvatamisest ja uute reisijate leidmisest, peaks tagastamisklausel Taani asutuste arvates võimaldama ettevõtte tulemuste parandamist eelnevalt kindlaks määratud parameetrite alusel hüvitada.
DSB should therefore be able to retain part of the gross reduction in so far as the gross reduction (which is equivalent to a reasonable profit/return on equity greater than that specified in the formula) is due to:
Näiteks peaks DSBl olema võimalus osa brutokärpest tagastamata jätta, kui brutokärbe (st võrrandis kirjeldatust suurem mõistlik kasum/omakapitali tootlikkus) tuleneb järgmisest:
a reduction in costs per passenger-kilometre and/or,
kulude vähendamine reisijakilomeetrites ja/või
an increase in the number of passengers measured in terms of passenger-kilometres.
reisijate arvu kasv reisijakilomeetrites.
The Danish authorities are therefore considering modulating the refund mechanism as follows:
Seega kavatsevad Taani asutused kujundada tagastamismehhanismi järgmiselt:
if DSB has reduced its costs (per passenger-kilometre) compared with the average cost over the past 4 years, that improvement will be calculated (cost differential as a percentage multiplied by a total cost base), and
kui DSB on kulusid (reisijakilomeetri kohta) võrdluses nelja viimase aasta keskmiste kuludega kärpinud, arvestatakse see parendus välja (kulude vahe protsentides korrutatud üldise tulubaasiga), ja
if the number of passengers increases, the increase in passenger traffic measured in passenger-kilometres will be multiplied by DKK 0,80, and the gross reduction will also be reduced by that amount [32].
kui reisijate arv kasvab, korrutatakse reisijateveo kasv reisijakilomeetrites 0,80 [32] Taani krooniga ja saadud summa võrra vähendatakse ka brutokärbet.
The Danish authorities have specified that the total reductions on account of improvements in performance may not exceed the gross reduction in a given year.
Taani asutused täpsustasid, et tulemuslikkuse parandamisest tulenevate kärbete summa ei saa olla suurem kui konkreetse aasta brutokärbe.
The net reduction will therefore be between zero and the gross reduction.
Seega paikneb netokärbe nulli ja brutokärpe vahel.
The refund mechanism would therefore have to follow this formula:
Tagastamismehhanism peaks niisiis vastama järgmisele võrrandile:
Refund mechanism = gross reduction – variable (Δ.
Tagastamismehhanism = brutokärbe – muutuja (Δ.
+ Pas.km Δ) = net reduction
+ reisijakm Δ) = netokärbe
Effect on dividend policy
Mõju dividendipoliitikale
The Danish authorities have stressed that the introduction of such a refund mechanism would have a significant impact on the Danish State’s dividend policy, as indicated in the table below:
Taani asutused rõhutasid, et sellise tagastamismehhanismi kasutuselevõtmine mõjutaks oluliselt Taani riigi dividendipoliitikat, nagu on näidatud järgmises tabelis:
Public service activities
Avaliku teenindamisega
Total Revenue
seotud tegevus Kogutulu
Total Costs
Kogukulu
Refund mechanism
Tagastamismehhanism
Profit/loss- Public service activities
Tulem – Avaliku teenindamisega seotud tegevus
Comercial activities
Äritegevus
Revenue
Kulu
Profit/loss- Commercial activities
Tulem - Äritegevus
DSB divident policy
DSB dividendipoliitika
+ Profit/loss- Commercial activities
+ Tulem - Äritegevus
DSB's results
DSB tulem
Tax, net profit/loss and dividends
Maksud, netotulem ja dividendid
Refund mechanism and maximum level of reasonable profit
Tagastamismehhanism ja mõistliku kasumi ülempiir
The Danish authorities have also indicated that this refund mechanism would be supplemented by the introduction of an upper limit which will ensure that DSB is not awarded an amount of profit exceeding what is regarded as a reasonable level.
Samuti osutasid Taani asutused, et tagastamismehhanismi täiendamiseks kehtestatakse ülempiir, mis võimaldab tagada, et DSB ei saa kasumit, mis ületab mõistlikuks peetava kasumi taseme.
The Danish authorities are considering setting this upper limit in relation to DSB’s return on equity which, above the 6 % level established in the contract, would take account of the additional profits generated by increases in efficiency or in passenger numbers.
Taani asutustel on kavas nimetatud ülempiir kindlaks määrata suhtes DSB omakapitali tootlusega, mis juhul, kui see ületab lepingutes ette nähtud 6 % määra, võtaks arvesse täiendavat kasumit, mida on teenitud tänu tõhususe suurendamisele või reisijate arvu kasvule.
This upper limit would be established using the following formula:
Ülempiir kehtestataks järgmise võrrandi kohaselt:
Reasonable profit (6 %) + variable (Δ. pas.km Δ +)
Mõistlik kasum (6 %) + muutuja (Δ. + reisijakm Δ)
The incentive factors in the refund mechanism may therefore give DSB an additional advantage if the company improves its costs structure or if passenger numbers increase (Δ.
Seega võivad tagastamismehhanismis sisalduvad stimuleerivad tegurid aidata DSBl kasumit kasvatada, kui ettevõte parandab oma kulude struktuuri või kui kasvab reisijate arv (Δ.
+ pas.km Δ).
+ reisijakm Δ).
The Danish authorities have specified that the calculation takes into account only the share of DSB’s equity capital which corresponds to its public service activity on the basis of the accounting separation.
Taani asutused täpsustasid, et arvestuse puhul on lähtuvalt eraldi raamatupidamisarvestusest arvesse võetud üksnes DSB omakapitali seda osa, mis vastab ettevõtte avaliku teenindamisega seotud tegevusele.
According to this mechanism, the upper limit on the reasonable profit could be fixed at a 12 % return on equity capital.
Mehhanismi kohaselt võiks mõistliku kasumi ülempiiriks määrata omakapitali tootlikkuse 12 %.
The Danish authorities specify that the annual limit is set at 10 % spread over 3 years.
Taani asutused täpsustavad, et kolme järjestikuse aasta keskmine ülempiir ei või ületada 10 %.
Empirical demonstration
Empiiriline tõendus
The Danish authorities have provided the Commission with an analysis demonstrating empirically what the impact of such a refund mechanism would have been over the period 2004-08, as indicated in the table below:
Taani asutused edastasid komisjonile analüüsi, milles tõendatakse empiiriliselt, milline olnuks sellise tagastamismehhanismi mõju aastatel 2004–2008, nagu on näidatud järgmises tabelis:
Public service activities (million DKK)
Avaliku teenindamisega seotud tegevus (miljonit Taani krooni)
Pre-tax result
Tulem enne maksude tasumist
Reasonable profit (return on equity 6 % before tax)
Mõistlik kasum (omakapitali tootlus enne makse 6 %)
Gross refund
Brutotagastus
Estimate of equity capital
Omakapitali prognoos
Passenger km (million)
Reisijakm (mln)
Cost per passenger km (DKK/km)
Kulu reisijakm kohta (DKK/km)
Difference cost per passenger km (4 years)
Vahe: kulu reisijakm kohta (4 aastat)
DSB’s increase in efficiency
DSB tõhususe kasv
Improvements in passenger km
Parendused reisijakilomeetrites
DSB’s total improvements
DSB parendused kokku
Refund – net reduction
Tagastamine – netokärbe
Return on equity after refund mechanism (%)
Omakapitali tootlus päras tagastamismehhanismi ( %)
Average return on equity after refund (%)
Keskmine omakapitali tootlus pärast tagastamist ( %)
The application of the refund mechanism would therefore have led to returns on equity for DSB varying between 8,8 % and 11,9 % over the period 2004-08.
Seega oleks tagastamismehhanismi rakendamisel DSB omakapitali tootlus aastatel 2004–2008 jäänud vahemikku 8,8–11,9 %.
Due to the rule specifying 10 % on average over 3 years, which was exceeded by 0,2 % in 2006, the refund mechanism would have resulted in a repayment of DKK 38 million for that financial year.
Reegli tõttu, mille kohaselt 3 järjestikuse aasta keskmine ei tohi olla kõrgem kui 10 %, ent mida 2006. aastal ületati 0,2 % võrra, tähendanuks tagastamismehhanism kõnealusel aastal 38 miljoni Taani krooni suurust korrektiivi.
Denmark states that the payroll tax exemption has now been abolished.
Taani tuletab meelde, et töötasu tulumaksuvabastus on nüüdseks kaotatud.
According to the Danish authorities, that exemption did not result in any economic advantage for the companies which benefited from it, such as DSB.
Taani asutuste väitel ei andnud maksuvabastus DSB taolistele ettevõtetele, kelle suhtes see kehtis, mingeid majanduslikke eeliseid.
The exemption was taken into account in the contract, just as it was taken into account during the tendering procedures relating to the transport contracts etc., thus ensuring that all bidders were on an equal footing.
Maksuvabastust võeti lepingus arvesse samamoodi, nagu sellega on arvestatud ka transpordilepingutega seotud hankemenetluste jms raames, nõnda et kõik pakkumiste esitajad saaksid kandideerida võrdsetel tingimustel.
As regards possible compensation for DSB following its no longer being exempt from payroll tax, the Danish authorities point out that the contractual payments made to DSB had initially been calculated on the basis that DSB was not required to pay payroll tax.
Mis puutub DSBle töötasudelt maha arvatava tulumaksuga seoses võimaliku hüvitise maksmisse, siis märgivad Taani asutused, et DSBle tasutavad lepingujärgsed maksed arvestati algselt välja lähtuvalt põhimõttest, et DSB ei pea palkadelt tulumaksu tasuma.
The compensation had therefore been ‘reduced’ by that amount.
Niisiis „vähendati” hüvitist selle summa võrra.
As DSB is now liable for payroll tax, the basis on which the compensation is calculated was no longer valid, and compensation was paid to DSB to take account of this change in the calculation parameters.
Et DSBl tekkis tulumaksukohustus, ei olnud hüvitise arvestamise alus enam kehtiv ning DSBle maksti hüvitist, et võtta arvesse arvestusparameetrite muutumist.
The compensation amounts to approximately DKK 80 million a year and relates solely to DSB’s public service activities.
Kõnealuse hüvitise summa on ligikaudu 80 miljonit Taani krooni ja see hõlmab üksnes DSB avaliku teenindamisega seotud tegevust.
According to Denmark, the payroll tax exemption and its subsequent abolition consequently had a neutral effect on DSB’s finances.
Taani arvates on tulumaksuvabastuse ja selle hilisema kaotamise mõju DSB finantsolukorrale olnud neutraalne.
ASSESSMENT OF THE MEASURES CONTAINED IN THE PUBLIC SERVICE CONTRACTS
VEOTEENUSTE OSUTAMISEKS SÕLMITUD AVALIKU TEENINDAMISE LEPINGUTES SISALDUVATE MEETMETE HINDAMINE
SCOPE OF THE DECISION
OTSUSE ULATUS
This Decision concerns the compatibility with the Community rules on State aid of the public transport service contracts concluded between the Danish Ministry of Transport and Danske Statsbaner.
Käesolevas otsuses käsitletakse Taani transpordiministeeriumi ja ettevõtte Danske Statsbaner vahel veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kokkusobivust ühenduse riigiabi käsitlevate eeskirjadega.
The initiation of the procedure on 10 September 2008 and, in particular, the comments of the Danish authorities and the observations of the interested parties have enabled the Commission to define the extent and scope of the various public transport service contracts at issue, the procedures for determining the public service compensation and all of the circumstances that could have led to Danske Statsbaner being overcompensated.
Menetluse algatamine 10. septembril 2008 ning eelkõige Taani asutuste kommentaarid ja huvitatud isikute tähelepanekud võimaldasid komisjonil täpsustada asjakohaste avaliku teenindamise lepingute ulatust ja kohaldamisala, avaliku teenindamise eest makstavate hüvitiste kindlaksmääramise korda ja kõiki asjaolusid, millest tulenevalt ettevõttele Danske Statsbaner võidi maksta liigset hüvitist.
Consequently, the Commission has identified four public transport service contracts relating to the periods 2000-04 and 2005-14 and concerning main line, regional and suburban transport services, which are likely to contain elements of State aid (see recitals 28, 46, 50 and 69 above).
Niisiis tuvastas komisjon neli kaug-, piirkondlike ja kohalike liinide transporditeenuseid käsitlevat avaliku teenindamise lepingut, mis hõlmavad aastaid 2000–2004 ja 2005–2014 ning mille puhul võib tegemist olla riigiabi elementidega (vt põhjendused 28, 46, 50 ja 69).