natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also stated its willingness to continue its collaboration with the Commission, even if the projects were relevant for national security purposes and thus fell within the scope of Article 296.
Itaalia kinnitas ka valmidust jätkata koostööd komisjoniga hoolimata sellest, et projektid on olulised riigi julgeoleku seisukohast ning kuuluvad seega artikli 296 kohaldamisalasse.
By letter of 29 October 2008, Italy provided additional information on the BA609 project.
oktoobri 2008. aasta kirjaga esitas Itaalia BA609 projekti kohta lisateabe.
By letters of 31 March, 7 May and 24 July 2009, Italy submitted further information on the project under way involving the BA609, including the latest financial developments.
märtsi, 7. mai ja 24. juuli 2009. aasta kirjas esitas Itaalia lisateabe käigusoleva projekti kohta seoses BA609 väljatöötamisega, sealhulgas hiljutise finantsarengu kohta.
The Commission replied by letter of 22 April 2009.
Komisjon vastas 22. aprilli 2009. aasta kirjaga.
REASONS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In the second opening decision, the Commission expressed serious doubts that the AB139 (or A139, hereinafter ‘A139’) and BA609 projects could be classified as military as the Italian authorities claimed.
Teises menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi, kas AB139 (või A139, edaspidi „A139”) ning BA609 projekte võib liigitada sõjaliste projektidena, nagu Itaalia ametiasutused väitsid.
As regards the A139 project, the Commission noted for instance that AgustaWestland’s website [8] gave the following list of applications for this product: Emergency Medical Service, Fire Fighting, Harbour Pilot Shuttle, Law Enforcement, Offshore, Search and Rescue, and VIP/Corporate.
projektiga seoses märkis komisjon näiteks, et AgustaWestlandi veebisaidil [8] on esitatud kõnealuse toote kasutamisvõimaluste järgmine nimekiri: lennukiirabi, tuletõrje, lootside transport, õiguskaitse, avameri, otsingu- ja päästetööd, VIP/ettevõtete lennundus.
The Commission considered that none of these applications was military.
Komisjoni arvates ei olnud ükski neist kasutamisotstarvetest sõjaline.
As regards the BA609, the Commission noted for instance that Bell Agusta’s website [9] contained a list of Frequently Asked Questions, where, to the question ‘Does the BA609 carry both civil and military configurations?’, the company replied ‘The BA609 is currently being planned in civil configurations only.
BA609-ga seoses märkis komisjon näiteks, et Bell Agusta veebisaidil [9] oli korduma kippuvate küsimuste loetelu, kus küsimusele: „Kas lennukit BA609 kasutatakse nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel?”, vastas ettevõte, et: „BA609 kavandatakse praegu üksnes tsiviilotstarbel.
The closest to a military configuration would be the SAR [Search and Rescue] configuration for the Coast Guard type aircraft.
Sõjalisele kasutusele oleks kõige lähem otsingu- ja päästetegevus (SAR) rannikuvalve liiki õhusõidukite puhul.
No military configurations are available at this time’.
Praegu ei ole sõjaline kasutus võimalik.”
Based on the information available when Decision 2008/806/EC was taken, the Commission was still unable to reach a conclusion on the two projects.
Otsuse 2008/806/EÜ vastuvõtmise ajal kättesaadava teabe põhjal ei olnud komisjonil ikka veel võimalik kahe projekti suhtes järeldusele jõuda.
It reserved the right to put further questions to Italy in order to clarify certain aspects of the projects before taking a decision.
Komisjon jättis õiguse esitada Itaaliale täiendavaid küsimusi, et selgitada enne otsuse langetamist projektide teatavaid aspekte.
Therefore, it excluded the two projects from the scope of that decision.
Seetõttu jättis ta need kaks projekti kõnealuse otsuse kohaldamisalast välja.
COMMENTS BY THIRD PARTIES ON THE TWO PROJECTS
KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED KÕNEALUSE KAHE PROJEKTI KOHTA
The observations submitted by an anonymous third party (hereinafter ‘third party’) after the second opening decision and during the proceeding contained a number of specific comments on the two projects under assessment.
Anonüümse kolmanda isiku (edaspidi „kolmas isik”) esitatud märkused pärast teist menetluse algatamise otsust ning menetluse ajal sisaldasid mitut konkreetset kommentaari kahe hinnatava projekti kohta.
The third party doubted that the two projects under assessment could be considered military.
Kolmas isik kahtles, kas kahte hinnatavat projekti võib käsitleda sõjalise projektina.
In its view, the AW139 was a purely civil helicopter because it had no military application.
Tema arvates oli AW139 selgelt tsiviilhelikopter, kuna sellel ei ole sõjalist rakendust.
The fact that a few helicopters had been bought by armies in various parts of the world did not alter the civil nature of the AW139.
Asjaolu, et mõnel pool maailmas on seda helikopterit ostnud sõjaväed, ei muuda AW139 tsiviilset laadi.
The third party noted that the distinction between military and civil helicopters is made at the certification stage, usually when the project is first certified.
Kolmas isik märkis, et sõjaliste ja tsiviilhelikopterite eristamine toimub sertifitseerimisetapis, tavaliselt siis, kui projekti esmakordselt sertifitseeritakse.
It added that the typical characteristics of military programmes would involve a phase for defining military specifications; a development contract with the Ministry of Defence; and an industrialisation contract with the Ministry of Defence.
Ta lisas, et sõjalised programmid hõlmaksid tavapäraselt sõjaliste nõuete kindlaksmääramise etappi, kaitseministeeriumi arenduslepingut ja tööstusliku tootmise lepingut.
According to the third party such steps would be public and referred to in the national defence budget.
Kolmanda isiku sõnul oleksid sellised etapid avalikud ja kajastuksid riigikaitse eelarves.
As regards the BA609, the third party quoted the public information provided by Agusta, which at that time only mentioned civil applications for the tilt-rotor.
BA609-ga seoses tsiteeris kolmas isik Agusta esitatud avalikku teavet, kus sel ajal märgiti kaldrootori puhul üksnes tsiviilrakendust.
The third party also submitted that to develop the two projects Agusta needed substantial sums of money, which it could only have obtained as a result of generous state support.
Kolmas isik märkis ka, et kahe projekti arendamiseks vajas Agusta märkimisväärset summat, mida tal oli võimalik saada üksnes riigi olulisel toetusel.
The third party maintained that, according to the information available to the public, Agusta’s R&D expenditure did not cover these costs.
Kolmas isik väitis, et avalikkusele kättesaadava teabe põhjal ei katnud Agusta teadus- ja arendustegevuse kulud neid kulusid.
DESCRIPTION OF THE PROJECTS BY ITALY
ITAALIA-POOLNE PROJEKTIDE KIRJELDUS
In the second opening decision the Commission raised doubts whether the two projects brought to its attention — A139 and BA609 — could be classified as military, as the Italian authorities claimed.
Teises menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas kahte projekti (A139 ja BA609), millele tema tähelepanu juhiti, võib liigitada sõjalise projektina, nagu Itaalia ametiasutused väitsid.
As indicated in Decision 2008/806/EC, the Commission was unable to reach a conclusion on the two projects on the basis of the information available to it.
Nagu märgitud otsuses 2008/806/EÜ, ei olnud komisjonil võimalik kättesaadava teabe põhjal langetada otsust kahe projekti kohta.
The beneficiary of the projects under assessment is Agusta [10], a member of the Finmeccanica group.
Hinnatava projekti puhul on abisaaja Finmeccanica gruppi kuuluv ettevõte Agusta [10].
Agusta specialises in helicopters.
Agusta on spetsialiseerunud helikopteritele.
In its submissions, Italy indicated that its observations were presented together with Finmeccanica.
Itaalia osutas oma märkustes, et ta esitas oma tähelepanekud koos Finmeccanicaga.
First, it is worth recalling that the Italian Government has used Act 808/85 to fund projects in both the civil and the military field.
Esiteks tuleks meelde tuletada, et Itaalia valitsus on kasutanud seadust 808/85 nii tsiviil- kui ka sõjalise valdkonna projektide rahastamiseks.
According to the figures provided by the Italian authorities (recitals 171-172 of Decision 2008/806/EC), out of a total of some EUR 3 billion, EUR 1311 million had been used for projects relating to national security.
Vastavalt Itaalia ametiasutuste esitatud andmetele (otsuse 2008/806/EÜ põhjendused 171–172) oli ligikaudu 3 miljardi euro suurusest kogusummast kasutatud riikliku julgeolekuga seotud projektide jaoks 1311 miljonit eurot.
Italy also provided a table listing the programmes relating to national security that were funded under this scheme.
Itaalia esitas ka tabeli, kus on loetletud riikliku julgeolekuga seotud projektid, mida kõnealuse kava raames rahastati.
The use of a civil law for military projects explains why some projects are not mentioned in the national defence budget.
Tsiviilõiguse kasutamine sõjaliste projektide puhul selgitab, miks teatavaid projekte ei ole riigikaitse eelarves märgitud.
In particular, Italy claimed that the support granted to the two projects was justified on the grounds of national security objectives and it invoked Article 296 of the EC Treaty.
Itaalia väitis eelkõige, et abi andmine kahele projektile oli põhjendatud riigi julgeoleku eesmärkidega, ning tugines EÜ asutamislepingu artiklile 296.
project
projekt
The Italian authorities showed the Commission the official request for a feasibility study dated […], with the military requirements.
Itaalia ametiasutused näitasid komisjonile teostatavusuuringu ametlikku taotlust kuupäevaga […], mis sisaldas sõjalisi nõudeid.
They also showed the technical specifications for the military helicopter, dated […].
Nad näitasid ka sõjahelikopteri tehnilist kirjeldust kuupäevaga […].
Italy indicated that the work carried out by Agusta until 1999 consisted of providing the initial design and the technical feasibility solutions needed to comply with the request for a tactical transport helicopter for combat support.
Itaalia märkis, et 1999. aastani tegeles Agusta esialgse kujunduse ja tehnilise teostatavuse lahenduste väljatöötamisega, et helikopter vastaks lahinguoperatsioonide toetamiseks ettenähtud taktikalise transpordihelikopteri omadustele.
It carried out tests and validation activities on a demonstrator, such as: […] (in 1998) and […] (in 1999).
Ta korraldas katseid ja valideerimist katseeksemplariga: […] (1998. aastal) ja […] (1999. aastal).
In 2000, according to Italy, the activities continued with […].
Itaalia sõnul jätkus tegevus 2000. aastal koos […].
According to the Italian authorities the project funded under Act 808/85 ended with the development of a military demonstrator.
Itaalia ametiasutuste sõnul oli seaduse 808/85 alusel rahastatud projekti tulemuseks militaarkatseeksemplari väljatöötamine.
Financial support to the A139 project
Rahaline toetus A139 projektile
Amount awarded per year
Aasta kohta eraldatud summa (eurodes)
Combined total
Kogusumma (eurodes)
Italy’s explanation for the delays in the development of the military helicopter was that the precise operational needs for the A139 were further adjusted by the Ministry of Defence to take into account the experience of military peace-keeping missions abroad (Albania, Bosnia, Macedonia, Timor, and Kosovo).
Itaalia selgitas viivitusi sõjalise helikopteri väljatöötamisel sellega, et kaitseministeerium kohandas täiendavalt A139 täpseid operatiivvajadusi, et võtta arvesse välismaistel sõjalistel rahuvalvemissioonidel (Albaania, Bosnia, Makedoonia, Timor ja Kosovo) saadud kogemusi.
These adjustments concerned […].
Kohandused hõlmasid […].
Italy further indicated that the A139 was intended to replace the existing fleet of Bell 212, 205 and 412 helicopters.
Lisaks märkis Itaalia, et A139 pidi asendama olemasolevaid helikoptereid Bell 212, 205 ja 412.
However, Italy added that the events of 11 September 2001 had forced it to rethink its planning, in order to have […].
Itaalia lisas, et 11. septembri 2001 aasta sündmused sundisid teda siiski oma kavasid ümber hindama, et […].
According to Italy, the A139 project was different from the subsequent AW139 civil helicopter.
Itaalia sõnul erines A139 projekt järgnevast AW139 tsiviilhelikopterist.
Instead, the A139 project under examination by the Commission was at the basis of the development of the AW149 military helicopter.
Tegelikult oli A139 projekt, mida komisjon uurib, aluseks sõjalise helikopteri AW149 väljatöötamisel.
Italy provided a comparison of the technical characteristics of the two helicopters: AW139 and AW149.
Itaalia esitas kahe helikopteri (AW139 ja AW149) tehniliste omaduste võrdluse.
According to Italy, the comparison showed that:
Itaalia sõnul näitas võrdlus, et:
the AW139 has all the characteristics of a civil helicopter,
AW139-l on kõik tsiviilhelikopteri omadused;
the AW149 has all the characteristics of a military helicopter,
AW149-l on kõik sõjalise helikopteri omadused;
the spill-over effects in terms of know-how between the two helicopters are very limited because they are fundamentally different aircraft.
kahe helikopteri loomisel kasutatud oskusteabe vastastikune ülekanne on väga piiratud, sest tegemist on põhimõtteliselt eriotstarbeliste õhusõidukitega.
The following table was compiled from the information provided by Italy.
Itaalia esitatud teabe põhjal koostati järgmine tabel.
The third column includes a comparison between the two helicopters, i.e. whether the parts developed for the AW149 are different from those of the AW139.
Kolmandas veerus on esitatud kahe helikopteri võrdlus, s.t kas AW149 jaoks väljatöötatud osad erinevad AW139 jaoks väljatöötatud osadest.
Comparison between the AW139 and AW149 projects
ja AW149 projekti võrdlus
Civil version AW139
tsiviilversioon
Military version AW149
militaarversioon
Main rotor diameter
Pearootori läbimõõt
New
uus
Tail rotor diameter
Sabarootori läbimõõt
Cockpit size
Kokpiti suurus
Width + 3 cm
laius+3 cm
New structure design
konstruktsiooni uus disain
Cabin
Kabiin
Length + 30 cm
pikkus + 30 cm
Width + 26 cm
laius + 26 cm
Landing gear
Telik
Not crashworthy
ei ole kokkupõrkekindel
Ground clearance 42 cm
kliirens 42 cm
Crashworthy (based on military standards)
kokkupõrkekindel (sõjaliste standardite põhjal)
Ground clearance 50 cm
kliirens 50 cm
New design
uus kujundus
Tail boom
Sabatoru
Modification or new
täiustused või uus
Take-off weight
Stardimass
civil certification JAR/FAR 29
6400 kg, tsiviilotstarbeks sertifitseerimine (JAR/FAR 29)
6800-7000 kg (without mission equipments); certification AR 56 (utility version) and DEF STAN 00-970 (UK Ministry of Defence)
6800–7000 kg (ilma lennuülesande varustuseta); sertifitseerimine AR 56 (tarbeversioon) ja DEF STAN 00-970 (Ühendkuningriigi kaitseministeerium)
Engines
Mootorid
Basic PW PT6-67C
PW PT6-67C
PW PT6-67C powered (according to Italy)
PW PT6-67C turbo (Itaalia sõnul)
+ 25 % torque available
+ 25 % pöördemomenti
New mechanical elements with same housing
uued mehaanilised osad sama kaitsekerega
Auxiliary Power Unit
Abijõuallikas
Accessory Drive Module
lisaseadmete moodul
Fuel system
Toitesüsteem
Crashworthy according to civil standards JAR/FAR29
JAR/FAR 29 tsiviilstandardite kohaselt kokkupõrkekindel
Crashworthy according to military standards; self-sealing
sõjaliste standardite kohaselt kokkupõrkekindel; iselukustuv
Weapons
Relvad
Guns 7,62 mm; equipped to install a launcher 7 × 70 mm; machine guns 20 mm
7,62 mm kuulipildujad, varustatud laskeseadeldise (7×70 mm) paigaldamiseks, 20 mm kuulipildujad
External loads
Kere välisküljele kinnitatavad seadmed
Standard for utility (search and rescue)
kopteri varustuse standard (kasutamiseks otsingu- ja päästetegevuse puhul)
Winglets to bear loads according to NATO standards
tiivaotsad seadmete kandmiseks vastavalt NATO standarditele
Ballistic protection
Ballistiline kaitse
Avionic system
Avioonikasüsteem
Normal civil systems
tavapärane tsiviilsüsteem
Flexible system able to integrate new instruments for missions, communications and navigation according to military requirements
paindlik süsteem, mis suudab integreerida uusi vahendeid missioonideks, sideks ja navigatsiooniks vastavalt sõjalistele nõuetele
Italy also provided information on the development of the AW139.
Itaalia esitas ka teabe AW139 väljatöötamise kohta.
In June 2003 the helicopter was certified by EASA (later by the FAA in the US).
aasta juunis sertifitseeris helikopteri Euroopa Lennundusohutusamet (EASA), hiljem USA Föderaalne Lennuamet FAA.
In 2004 a new certification was issued which allowed the first deliveries in a basic version.
aastal väljastati uus sertifikaat, mis võimaldas baasversiooni esimesi tarneid.
In 2005 there was further certification of auxiliary installations for a more complete helicopter, with more avionics such as meteorological radar, infrared, emergency floaters, auxiliary tanks, etc.
aastal toimus välis- ja lisaseadmete täiendav sertifitseerimine, et täiustada helikopterit avioonikaga, nagu meteoroloogiline radar, soojuskaamera, avariiujukite süsteem, lisakütusepaagid jms.
Italy also provided clarifications on Agusta’s financial situation and its funding of R&D projects.
Itaalia esitas ka selgitused Agusta finantsolukorra ning teadus- ja arendusprojektide rahastamise kohta.
It has provided the list of risk and revenue sharing partners involved in the development of the AW139, which allowed Agusta to reduce its initial investment in the project significantly.
Ta on esitanud nimekirja AW139 väljatöötamisega seotud partneritest, kes jagavad riske ja tulu, mis võimaldas Agustal märkimisväärselt vähendada oma esialgset investeeringut projekti.
Italy provided the overall figures for Agusta’s R&D expenditure.
Itaalia esitas ka Agusta teadus- ja arendustegevuse kulude üldsumma.
In particular, according to Italy, Agusta’s investment in R&D amounted to some [20-30] % of its annual turnover (average of EUR [550-700] million in the period 1998-2000).
Itaalia sõnul oli Agusta investeering teadus- ja arendustegevusse ligikaudu [20–30 %] tema aastasest käibest (keskmiselt [550–700] miljonit eurot ajavahemikus 1998–2000).
Military projects funded under Act 808/85 accounted for […] % of total R&D expenditure.
Seaduse 808/85 alusel rahastatud sõjalistele projektidele eraldati […] % teadus- ja arendustegevuse kulust.
The rest was spent either on civil projects co-funded by the State (10,30 %, financed under Act 808/85) or on R&D projects with own funding ([35-45] %).
Ülejäänud summat kasutati kas riigi kaasrahastatavatele tsiviilprojektidele (10,30 %, rahastati vastavalt seadusele 808/85) või omafinantseerimisega teadus- ja arendustegevuse projektidele ([35-45] %).
Funding for the R&D project that became the AW139 reached a level of EUR […] million per year ([…] % of the […] %).
Teadus- ja arendustegevuse projekti, millest sai AW139 projekt, rahastamine ulatus […] euroni aastas ([…] % […] %-st].
Italy also provided a statement by Agusta’s auditors (PricewaterhouseCoopers) dated 15 September 2006, according to which:
Itaalia esitas ka Agusta audiitorite (PricewaterhouseCoopers) 15. septembri 2006. aasta aruande, mille kohaselt:
data concerning costs for materials, equipment and other external costs are correctly extrapolated from the company’s analytical industrial accounting for the project,
materjali, varustuse ja muude väliskulude andmed on nõuetekohaselt ekstrapoleeritud ettevõtja projektiks ettenähtud analüütilise tööstusraamatupidamise põhjal;
cost of labour is determined on the basis of standard hourly rates, which are not above those set by the Ministry of Defence, and
tööjõukulu on kindlaks määratud tariifijärgse tunnipalga põhjal, mis ei ole kõrgem kaitseministeeriumi kehtestatud tunnipalgast, ning
the data on funding correspond to the amounts granted by the Ministry for Industry under Act 808.
andmed rahastamise kohta vastavad tööstusministeeriumi poolt seaduse 808 alusel eraldatud summale.
Finally, as regards the allegation by the third party that the first certification is essential for defining the nature of the R&D project, the Italian authorities replied that certification is not a sufficient condition to decide on the nature of a helicopter.
Kolmanda isiku väitele, et esmane sertifitseerimine on teadus- ja arendustegevuse projekti laadi kindlaks määramisel põhiline, vastasid Itaalia ametiasutused, et sertifitseerimine ei ole piisav tingimus helikopteri laadi üle otsustamiseks.
To back up their argument, the Italian authorities provided a long list of helicopters that had first received military certification and then civil certification, or vice versa, or even underwent two parallel certification processes.
Itaalia ametiasutused esitasid oma väite kinnitamiseks pika nimekirja helikopteritest, millele on esmalt antud sõjaline sertifikaat ja seejärel tsiviilsertifikaat või vastupidi või mille puhul toimus samal ajal paralleelselt kaks sertifitseerimisprotsessi.
Italy further argued that it has recently become normal practice to require military helicopters to be certified by the civil authorities as well and then limit the military certification just to some elements (such as avionics and armaments).
Itaalia väitis lisaks, et viimasel ajal on muutunud tavapäraseks nõuda sõjaliste helikopterite sertifitseerimist ka tsiviilasutustes ning seejärel piirduda sõjalisel sertifitseerimisel üksnes teatavate elementidega (nagu avioonika ja relvastus).
In conclusion, Italy maintained that civil certification does not rule out the original development of a helicopter having been funded for military purposes (as the Italian authorities claim was the case for the A139) and the subsequent development and certification of a civil version being funded entirely by the company through its own funds.
Kokkuvõttes väitis Itaalia, et tsiviilotstarbeks sertifitseerimine ei välista seda, et helikopteri väljatöötamist on algselt rahastatud sõjalisel eesmärgil (nagu Itaalia ametiasutuste sõnul toimus A139 puhul) ning seejärel rahastab ettevõtja tsiviilversiooni arendamist ja sertifitseerimist täielikult omavahenditega.
The BA609 project concerns the development of a tilt-rotor aircraft, which is an aircraft that can take off and land as a helicopter and fly like an aeroplane.
projekt hõlmab kopterlennuki ehk õhusõiduki väljatöötamist, mis võib startida ja maanduda nagu helikopter ning lennata nagu lennuk.
The rotors on the wings are placed vertically during take-off and landing and then horizontally during flight.
Rootorid tiibadel paiknevad startimise ja maandumise ajal vertikaalselt ning lennu ajal horisontaalselt.
It combines the flexibility of a helicopter in taking off and landing in small spaces with the capacity to fly longer distances at much higher speeds.
See ühendab helikopteri paindlikkuse startida ja maanduda väiksel alal ning võime lennata palju kiiremini pikemaid distantse.
At the same time, given its size and characteristics, compared with other helicopters, it still needs to land on prepared ground (cement platform) which means it is unsuitable for missions in the desert, or for landing on oil platforms.
Võttes arvesse selle suurust ja omadusi võrreldes teiste helikopteritega, on maandumiseks siiski vaja ettevalmistatud pinda (tsementplatvormi), mis tähendab, et see ei sobi kõrbemissioonideks ega naftaplatvormidel maandumiseks.
The BA609 project is led by the US company, Bell.
projekti juhib USA ettevõte Bell.
According to Italy, the origins of the BA609 derive from the V22, a tilt-rotor aircraft used by the US Government.
Itaalia sõnul on BA609 eeskujuks USA valitsuse kasutatav kopterlennuk V22.
Italy maintains that the civil version is developed by Bell together with Agusta, with their own funding, through BellAgusta, which is 60 % controlled by Bell and 40 % by Agusta.
Itaalia väidab, et tsiviilversiooni on välja töötanud Bell koos Agustaga omavahendite abil ettevõtja BellAgusta kaudu, millest 60 % kontrollib Bell ja 40 % Agusta.
According to Italy, the parallel development of the two versions of the BA609 would be as follows.
Itaalia sõnul toimus BA609 kahe versiooni paralleelne väljatöötamine järgmiselt.
Stages in the BA609 project
projekti etapid
Stages in the development of the BA609 civil helicopter
tsiviilhelikopteri väljatöötamise etapid