natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data in the ‘Community Independent Transaction Log’ (CITL) are considered to be the most accurate, reliable and transparent estimation of CO2 emissions for sectors, the activities of which were in Annex I to Directive 2003/87/EC, prior to amendment by Directive 2009/29/EC, and have therefore been used as the main source to calculate the direct cost of the allowances for those sectors.
Selliste sektorite CO2-heite puhul, kelle tegevusalad olid kantud direktiivi 2003/87/EÜ I lisasse enne, kui seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ, peetakse kõige täpsemateks, usaldusväärsemateks ja läbipaistvamateks ühenduse sõltumatu tehingute registri (Community Independent Transaction Log, CITL) andmeid ning seepärast kasutatakse nimetatud andmeid peamise allikana kõnealustele sektoritele eraldatud saastekvootidega seotud otseste kulude arvutamisel.
As regards process emissions of new activities and greenhouse gases included in Annex I to Directive 2003/87/EC, as amended by Directive 2009/29/EC, for some sectors with a substantial number of small installations or installations which were excluded in periods 2005-2007 and 2008-2012 of the emissions trading scheme, or for which no CITL data was available, or where emissions could not be attributed at NACE-4 level, data have been collected from Member States and from the greenhouse gas inventory of the Union for the relevant years.
Direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2009/29/EÜ) I lisasse kantud uute tegevusalade protsessiheite ja kasvuhoonegaaside kohta on andmed asjaomaste aastate jaoks mõne sektori puhul, millel on suur hulk väikesi käitisi või heitkogustega kauplemise süsteemist aastatel 2005–2007 ja 2008–2012 välja jäetud käitisi või käitisi, mille kohta ei olnud võimalik saada teavet ühenduse sõltumatust tehingute registrist, või juhul, kui heitkoguseid ei olnud võimalik NACE 4. tasandil sektorile määrata, kogutud liikmesriikidelt ning liidu kasvuhoonegaaside andmekogudest.
As regards the assessment of electricity consumption used for the calculation of indirect cost from higher electricity prices, no data is available from Eurostat, and the data collected directly from Member States can be considered as the most reliable data available.
Eurostatilt ei ole võimalik saada andmeid elektritarbimise kohta, mis on vajalikud kõrgemast elektrienergia hinnast tulenevate kaudsete kulude arvutamiseks, ning kõige usaldusväärsemateks võib pidada otse liikmesriikidelt kogutud andmeid.
Regarding the estimation of gross value added, data from the Eurostat Structural Business Statistics have been used as it is considered to be the most accurate source.
Kogulisandväärtuse arvutamisel kasutati Eurostati koostatud ettevõtluse struktuurstatistikat, kuna seda peetakse kõige täpsemaks allikaks.
The data reported by Eurostat in the Comext database on trade between Member States and with third countries are considered as the most reliable data on the total values of exports to third countries and imports from third countries, as well as on the total annual turnover in the Union.
Eurostati Comexti andmebaasis esitatud andmeid liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetuse kohta peetakse kõige usaldusväärsemateks andmeteks kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse ning samuti aasta kogukäibe kohta liidus.
In order to assess the direct additional costs induced by the implementation of Directive 2003/87/EC, it is necessary to take into account the amount of allowances that the sector would be required to purchase if not deemed to be exposed to significant risk of carbon leakage.
Direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otseste lisakulude hindamiseks on vaja arvesse võtta seda saastekvootide kogust, mida sektor peab ostma, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu kõnealuse sektori puhul ei saaks pidada märkimisväärseks.
In accordance with Article 10a(11) of that Directive the amount of allowances allocated free of charge to such sectors in 2013 is to be 80 % of the quantity determined in accordance with Article 10a(1) and this amount is to decrease each year by equal amounts resulting in 30 % free allocation in 2020 with a view to reaching 0 % free allocation in 2027.
Kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 11 kohaselt on tasuta eraldatavate saastekvootide kogus 2013. aastal 80 % artikli 10a lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kogusest ning nimetatud kogust vähendatakse igal aastal võrdse koguse võrra, nii et 2020. aastal eraldatakse tasuta 30 % ja 2027. aastal 0 % saastekvoote.
The starting point for the benchmarks determined under Article 10a(1) is the average performance of the 10 % most efficient installations in the sector or subsector in the Union in the years 2007-2008 and they shall take into account the most efficient techniques, substitutes and alternative production processes.
Artikli 10a lõikega 1 ettenähtud võrdlusaluste määramisel on lähtepunktiks liidu sektori või allsektori 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad ajavahemikul 2007–2008 ning määramisel võetakse arvesse kõige tõhusamat tehnoloogiat, asendustehnoloogiat ja alternatiivseid tootmisviise.
It is thus necessary to estimate the amount of allowances which need to be allocated free of charge in order to determine the list of sectors and subsectors.
Seega on sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramiseks vaja hinnata tasuta eraldatavate saastekvootide kogust.
According to Article 10a(17) of Directive 2003/87/EC, the list may be supplemented after completion of a qualitative assessment, where the relevant data is available, taking into account the extent to which it is possible for individual installations in the sector or subsector concerned to reduce emission levels or electricity consumption, including, as appropriate, the increase in production costs that the related investment may entail, for instance on the basis of the most efficient techniques; current and projected market characteristics, including when trade exposure or direct and indirect cost increase rates are close to one of the thresholds; and profit margins as a potential indicator of long-run investment or relocation decisions.
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 17 kohaselt võib loetelu täiendada pärast kvalitatiivse hinnangu koostamist, võttes asjakohaste andmete kättesaadavuse korral arvesse, mil määral on kõnealuse sektori või allsektori üksikutel käitistel võimalik vähendada heitkoguseid või elektrienergia tarbimist, sealhulgas vajaduse korral tootmiskulude suurenemist, mida selleks tehtud investeeringud võivad põhjustada, näiteks kõige tõhusamate tehniliste lahenduste abil, praeguseid ja prognoositavaid turunäitajaid, sealhulgas ka juhtumeid, kui kaubanduse mõju või otseste ja kaudsete kulude suurenemise määrad on künnisväärtuse lähedal, ning kasumimarginaale kui pikaajaliste investeerimis- või ümberpaiknemisotsuste võimalikke näitajaid.
A qualitative assessment has been carried out on a number of sectors and subsectors that were not deemed to be exposed to carbon leakage based on the quantitative criteria set out in paragraphs 14 and 15 of Article 10a of Directive 2003/87/EC.
Mitme sektori ja allsektori suhtes, mille puhul direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14 ja 15 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide alusel kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ei peetud märkimisväärseks, on läbi viidud kvalitatiivne hindamine.
The qualitative assessment was mainly applied to sectors not sufficiently represented in the quantitative assessment, and to sectors considered to be borderline cases or for which statistics were absent or of poor quality, and for which Member States or industry representatives had requested a qualitative analysis, based on plausible reasoning and substantiated requests.
Kvalitatiivset hindamist kohaldati peamiselt selliste sektorite suhtes, mis ei olnud piisavalt esindatud kvantitatiivses hindamises, mida peeti piiripealseteks juhtumiteks või mille kohta statistika puudus või selle kvaliteet oli halb, ning sektorite suhtes, mille puhul liikmesriigid või ettevõtjate esindajad olid selgetele ja põhjendatud taotlustele toetudes palunud teha kvalitatiivse analüüsi.
Following that assessment, some of the sectors analysed should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
Kõnealuse hindamise alusel tuleks mõne analüüsitud sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.
The additional sectors and subsectors that have been added to the list are specified separately in the third section of the Annex to this Decision.
Muud loetelusse lisatud sektorid ja allsektorid on nimetatud eraldi käesoleva otsuse lisa kolmandas punktis.
Other sectors and subsectors, which, under the given time constraints, have not been completely analysed on this occasion or for which data quality and availability was limited, such as for manufacture of bricks and roof tiles, will be reassessed as soon as possible according to Article 10a(13) of the Directive and — subject to the outcome of the analysis — added to the list.
Muid sektoreid ja allsektoreid, mida ei jõutud praegu ajaliste piirangute tõttu täielikult analüüsida või mille puhul oli andmete kvaliteet ja kättesaadavus piiratud (nt telliste ja katusekivide tootmine) hinnatakse uuesti nii kiiresti kui võimalik vastavalt direktiivi artikli 10a lõikele 13 ning lisatakse loetelusse olenevalt analüüsi tulemusest.
A qualitative assessment has been carried out on the sector of ‘Finishing of textiles’ (NACE code 1730), primarily due to the fact that no official trade data at Union level is available to assess trade intensity and that all other textile sectors are highly trade intensive.
Sektori „Tekstiili viimistlemine” (NACE kood 1730) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks puuduvad, ning kuna kõikides muudes tekstiilisektorites on kaubavahetus eriti intensiivne.
The assessment demonstrated increased international competitive pressure, significant drop in production in the Union over the last years and negative or only very modest profit margins for the years evaluated, which limit the capacity of installations to invest and reduce emissions.
Hindamise tulemusena selgus, et rahvusvaheline konkurentsisurve on suurenenud ja tootmine on liidus viimaste aastate jooksul oluliselt langenud ning et vaatlusaluste aastate kasumimarginaalid olid negatiivsed või väga väikesed, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid.
Based on the combined impact of those factors, the sector should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.
A qualitative assessment has been carried out on the sector of ‘Manufacture of veneer sheets; manufacture of plywood, laminated board, particle board, fibre board and other panels and boards’ (NACE code 2020).
Sektori „Spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt plaatide ja tahvlite tootmine” (NACE kood 2020) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine.
The assessment demonstrated limited scope to reduce emissions without significant increase in costs, challenging market characteristics, such as high price sensitivity and increasing trend in imports from low cost manufacturing countries, and significant impact of additional costs due to implementation of Directive 2003/87/EC on the profit margins, limiting the capacity of installations to invest and reduce emissions.
Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguseid on võimalik vähendada üksnes oluliselt suuremate kulude abil, turgu iseloomustavad aga kõrge hinnatundlikkus ja üha hoogustuv importimine riikidest, kus tootmine on odavam, ning et direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakuludel on oluline mõju kasumimarginaalidele, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid.
A qualitative assessment has been carried out on the sector of ‘Manufacture of plastics in primary forms’ (NACE code 2416).
Sektori „Toorplasti tootmine” (NACE kood 2416) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine.
With respect to current market characteristics, the assessment demonstrated a high level of integration with other parts of the chemical industry, which are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage; prices set at the world market impeding unilateral price increases, and distortions of the world or Union market due to unfair commercial practices from producers in certain third countries.
Praeguste turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et sektor on tihedalt lõimunud muude keemiatööstuse osadega, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, samuti asjaolu, et maailmaturul kujunevad hinnad takistavad ühepoolset hindade tõstmist ning et maailmaturul või liidu turul esineb moonutusi, mis on tingitud teatavate kolmandate riikide tootjate ebaausatest kaubandustavadest.
As regards the projected market characteristics, while already close to the 30 % trade intensity threshold, the sector experiences a strong increase in imports which will continue mainly due to large new investments in the Middle East.
Prognoositavate turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et kõnealuses sektoris, mille kaubavahetuse intensiivsus on juba 30 % künnisväärtuse lähedal, on import oluliselt suurenemas, mis jätkub peamiselt uute ulatuslike investeeringute tõttu Lähis-Idas.
A qualitative assessment has been carried out on the sector of ‘Casting of iron’ (NACE code 2751), primarily due to the fact that no official trade data at Union level are available to assess trade intensity, as the main casting products are split into different groups in the Eurostat Comext database.
Sektori „Malmivalu” (NACE kood 2751) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse.
The assessment demonstrated limited abatement potential due to partly unavoidable process-related emissions and limited capacity to invest in abatement technologies due to significant impact of additional costs resulting from the implementation of Directive 2003/87/EC on profit margins.
Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguste vähendamise võimalused on piiratud, kuna protsessiheite vältimine on osaliselt võimatu ning suutlikkus investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse on piiratud, kuna direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakulud mõjutavad oluliselt kasumimarginaale.
With respect to market characteristics, the market concentration is low, while a high level of concentration exists in the client sectors.
Turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et turukontsentratsioon on väike, kuid kliendisektorites on kontsentratsioon samas suur.
This implies limited potential for the sector to pass through additional costs.
See tähendab, et sektoril on vähe võimalusi lisakulusid edasi suunata.
Existing trade data from alternative sources also indicate that the casting production is increasingly traded internationally.
Muudest allikatest pärit kaubavahetust käsitlevad andmed osutavad samuti, et kergmetallvalutoodete puhul on rahvusvaheline kaubavahetus suurenemas.
A qualitative assessment has been carried out on the sector of ‘Casting of light metals’ (NACE code 2753), primarily due to the fact that no official trade data at Union level are available to assess trade intensity, as the main casting products are split into different groups in the Eurostat Comext database.
Sektori „Kergmetallide valu” (NACE kood 2753) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse.
With respect to market characteristics, the assessment demonstrated low market concentration and high dependence on demand from one concentrated client sector.
Turunäitajate hindamisest selgus, et turukontsentratsioon on väike ning sõltuvus ühe kontsentreerunud kliendisektori nõudlusest on suur.
Moreover, the sector experienced losses or only very modest margins in the evaluated years, which adversely affects the capacity to investment in abatement technologies, and which could be further exacerbated by the additional costs.
Lisaks on sektor olnud vaatlusalustel aastatel kahjumis või on kasumimarginaalid olnud väga väikesed, mis mõjutab suutlikkust investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse, ning lisakulud võivad olukorda veelgi halvendada.
When determining the list of sectors and subsectors, account should be taken, where the relevant data is available, of the extent to which third countries, representing a decisive share of global production in sectors or subsectors deemed to be at risk of carbon leakage, firmly commit to reducing greenhouse gas emissions in those sectors or subsectors to an extent comparable to that of the Union and within the same time frame, and the extent to which the carbon efficiency of installations located in those countries is comparable to that of the Union.
Sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramisel tuleks asjakohaste andmete kättesaadavuse korral võtta arvesse, millises ulatuses on kolmandad riigid, kelle toodang moodustab määrava osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, endale võtnud kindla kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid asjaomastes sektorites samal ajavahemikul ja liiduga võrreldavas ulatuses, ja kuivõrd on kõnealustes riikides asuvate käitiste tõhusus kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrreldav liidu tasemega.
At the current stage, only Norway, Iceland and Switzerland have made such commitments, and they do not together represent a decisive share of global production in the sectors or subsectors which are deemed to be at significant risk of carbon leakage.
Praegusel etapil on nimetatud kohustuse endale võtnud üksnes Norra, Island ja Šveits, kelle toodang koos ei moodusta määravat osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites või allsektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks.
As regards the carbon efficiency, the relevant data necessary for the assessment is not available due to incomparability of statistical definitions and general lack of global data at the required level of disaggregation and sectoral detail.
Asjakohased andmed, mis on vajalikud käitise tõhususe hindamiseks kasvuhoonegaaside heite seisukohast, ei ole kättesaadavad, kuna statistilised määratlused ei ole võrreldavad ning kogu maailma kohta puuduvad piisavalt üksikasjalikud andmed sektori tasandil.
Therefore, the criteria set out in Article 10a(18) of Directive 2003/87/EC had no effect on the list of sectors and subsectors.
Seepärast ei mõjutanud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 18 sätestatud kriteeriumid sektorite ja allsektorite loetelu.
The assessment on which the list of sectors and subsectors is based has covered all NACE-codes from 1010 up to and including 3720, thus covering mining, quarrying and manufacturing sectors.
Sektorite ja allsektorite loetelu koostamise aluseks võetud hindamine hõlmas kõiki NACE koodidega 1010–3720 hõlmatud sektoreid (st maavarade kaevandamist ja töötlevat tööstust).
Certain other industrial sectors, falling outside this range of NACE codes, but whose stationary installations are potentially covered by the EU ETS provisions on carbon leakage, will be analysed by the Commission during 2010.
Komisjon analüüsib 2010. aastal teatavaid muid tööstussektoreid, mis ei kuulu nimetatud NACE koodide alla, kuid mille paiksete käitiste suhtes võidakse kohaldada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi sätteid.
If any such industrial sector satisfies the criteria in paragraphs 14 to 17 of Article 10a of Directive 2003/87/EC it will be added to the list in the annual update.
Juhul kui mõni sellistest tööstussektoritest vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 sätestatud kriteeriumidele, lisatakse see sektor iga-aastasel ajakohastamisel loetelusse.
This list applies for the years 2013-2014, subject to the outcome of the international negotiations.
Kõnealust loetelu kohaldatakse aastatel 2013–2014, kui rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest ei tulene teisiti.
Various stakeholders, including Member States, industry associations, environmental non-governmental organisations and academics have been consulted on the list of sectors and subsectors and information on the process was made available on the website of the Commission [5].
Sektorite ja allsektorite loetelu koostamisel konsulteeriti eri sidusrühmadega, sealhulgas liikmesriikide, ettevõtjate ühenduste, valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide ja teadusringkondadega ning konsultatsioonide tulemused avaldati komisjoni veebilehel [5].
The sectors and subsectors listed in the Annex shall be deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage.
Lisas loetletud sektorite ja allsektorite puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.
Certain other industrial sectors, falling outside range of the assessed NACE codes (from 1010 to including 3720), but potentially covered by the EU ETS provisions on carbon leakage, will be analysed by the Commission during 2010.
Komisjon analüüsib 2010. aastal teatavaid muid tööstussektoreid, mida ei hõlma hindamisel käsitletud NACE koodid (1010–3720), kuid mille suhtes võidakse kohaldada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi sätteid.
Done at Brussels, 24 December 2009.
Brüssel, 24. detsember 2009
Capros et al., Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model — E3MLab/NTUA, June 2008:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf
Capros et al.,: Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model – E3MLab/NTUA, juuni 2008:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf
Sectors and subsectors which, pursuant to Article 10a(13) of Directive 2003/87/EC, are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage
Sektorid ja allsektorid, mille puhul vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 13 peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks
AT THE NACE-4 LEVEL
NACE NELJANUMBRILISE KLASSIFIKATSIOONI TASANDIL
BASED ON THE QUANTITATIVE CRITERIA SET OUT IN PARAGRAPHS 15 AND 16 OF ARTICLE 10a OF DIRECTIVE 2003/87/EC
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIGETES 15 JA 16 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL
NACE Code
NACE kood
Mining and agglomeration of hard coal
Kivisöe kaevandamine ja aglomeratsioon
Mining of chemical and fertilizer minerals
Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine
Preparation and spinning of cotton-type fibres
Puuvillakiu ettevalmistamine ja ketrus
Manufacture of fertilizers and nitrogen compounds
Väetiste ja lämmastikühendite tootmine
Manufacture of synthetic rubber in primary forms
Sünteetilise toorkummi tootmine
Manufacture of basic iron and steel and of ferro-alloys
Raua, terase ja rauasulamite tootmine
Cold drawing
Külmtõmbamine
Other non-ferrous metal production
Muude värviliste metallide tootmine
Manufacture of agricultural tractors
Põllutöötraktorite tootmine
BASED ON THE QUANTITATIVE CRITERIA SET OUT IN PARAGRAPH 15 OF ARTICLE 10a OF DIRECTIVE 2003/87/EC
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKES 15 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL
Manufacture of other non-distilled fermented beverages
Muude destilleerimata jookide tootmine kääritamise teel
Production of ethyl alcohol from fermented materials
Etüülalkoholi tootmine kääritatud toorainest
Manufacture of hollow glass
Klaasnõude tootmine
Manufacture of cast iron tubes
Valumalmtorude tootmine
BASED ON THE QUANTITATIVE CRITERIA SET OUT IN POINT (a) OF ARTICLE 10a(16) OF DIRECTIVE 2003/87/EC
DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKE 16 PUNKTIS A SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL
Manufacture of lime
Lubjatootmine