natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In case several emission sources exist in one installation and cannot be measured as one, emissions from these emission sources shall be measured separately and summed up to the total emissions of the specific gas over the reporting period in the whole installation.
Kui ühel käitisel on mitu heiteallikat ning neid ei saa ühena mõõta, mõõdetakse nende allikate heitkogused eraldi ja liidetakse konkreetse gaasi kogu käitise koguheitega aruandeperioodil.
GHG–tot ann
KHG—kogu aasta heitkogus
operating_hours_p.a.
töötunnid_p.a.
GHG-concentrationi
kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni
flue gas flowi
x suitsugaasivoogi
Determination of the parameters GHG-concentration and flue gas flow shall be carried out according to the provisions of Section 6 of Annex I. For measurement of transferred CO2 in pipelines, Section 6 of Annex I shall apply as if the measurement point were an emission source, as appropriate.
Parameetrid kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo määramiseks kehtestatakse vastavalt I lisa jaotise 6 sätetele. Torujuhtmes ülekantud CO2 määramiseks kohaldatakse I lisa jaotist 6, samastades vajadusel mõõtepunkti heiteallikaga.
For such measurement points no corroborating calculation pursuant to section 6.3 subsection (c) shall be required.
Nimetatud mõõtepunktide puhul punkti 6.3 alapunkti c kohaseid kontrollarvutusi ei nõuta.
GHG-concentration
Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon
The GHG-concentration in the flue gas is determined by continuous measurement at a representative point.
Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon suitsugaasis määratakse pidevseirega kontrollpunktis.
The GHG-concentration can be measured by two approaches:
Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõtmiseks on kaks meetodit.
METHOD A
MEETOD A
The concentration of GHG is measured directly.
Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni mõõdetakse otse.
METHOD B
MEETOD B
For very high GHG concentrations such as in transport networks, the GHG concentration may be calculated using a mass balance, taking into account measured concentration values of all other components of the gas stream as laid down in the installation’s monitoring-plan:
Väga kõrge kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni puhul, näiteks transpordivõrkudes, võib selle arvutada massibilansi meetodiga, võttes arvesse gaasivoo kõigi muude komponentide kontsentratsiooni käitise seirekava kohased mõõteväärtused:
GHG concentration [%]=100 % – Σi
KHG konts. [%]=100 % – Σi
Conc. ofcomponenti
komponendikonts.i
Flue gas flow
Suitsugaasivoog
The dry flue gas flow can be determined using one of the following methods.
Kuiva suitsugaasivoo määramiseks võib kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest.
The flue gas flow Qe is calculated by means of a mass balance approach, taking into account all significant parameters such as input material loads, input airflow, process efficiency, and on the output side the product output, the O2 concentration, SO2 and NOx concentrations.
Suitsugaasi voog Qe arvutatakse massibilansi meetodi abil, võttes arvesse kõiki olulisi parameetreid, nagu sisendmaterjali hulk, sisenev õhuvoog, protsessi kasutegur ja väljundite poolelt toodang, O2 kontsentratsioon, SO2 ja NOx kontsentratsioon.
The flue gas flow Qe is determined by continuous flow measurement at a representative point.’
Suitsugaasivoog Qe määratakse voo pideva mõõtmisega kontrollpunktis.”
The following Annex XVI is added:
Lisatakse XVI lisa:
Activity-specific guidelines for determination of greenhouse gas emissions from CO2 capture activities for the purposes of transport and geological storage in a storage site permitted under Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council
Tegevuspõhised suunised CO2 kogumistegevusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses transpordi ja geoloogilise säilitamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas
The activity-specific guidelines contained in this Annex apply to the monitoring of emissions from CO2 capture activities.
Käesolevas lisas esitatud suuniseid kohaldatakse CO2 kogumisel tekkivate heitkoguste seire suhtes.
capture can be performed either by dedicated installations receiving CO2 by transfer from other installations, or by installations carrying out the activities emitting the CO2 to be captured under the same greenhouse gas emissions permit.
kogumine võib toimuda kas sihtotstarbelistes käitistes, mis saavad CO2 teistest käitistest ülekandmise teel, või käitistes, mille tegevuse tagajärjel tekkivad CO2 kogused, mida tuleb koguda sama kasvuhoonegaaside heiteloa alusel.
All parts of the installation related to the purpose of CO2 capture, intermediate storage, transfer to a CO2 transport network or to a site for geological storage of CO2 greenhouse gas emissions shall be included in the greenhouse gas emissions permit.
Kasvuhoonegaaside heiteluba peab hõlmama kõiki käitise osi, mis on seotud CO2 kogumisega, vahesäilitamisega, ülekandega CO2 transpordivõrku või CO2 kasvuhoonegaaside heitkoguste geoloogilisse säilitamiskohta.
In case the installation carries out other activities covered by Directive 2003/87/EC, the emissions of these activities shall be monitored in accordance with the respective Annexes of these Guidelines.
Kui käitis tegeleb muu direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluva tegevusega, toimub selle tegevuse põhjustatud heitkoguste seire kooskõlas käesolevate suuniste vastavate lisadega.
EMISSIONS FROM CO2 CAPTURE ACTIVITIES
KOGUMISTEGEVUSEST TEKKIV HEIDE
In CO2 capture operations potential emission sources for CO2 include:
kogumistegevuse võimalikud CO2 heiteallikad on järgmised:
transferred to the capture installation,
kogumiskäitisesse ülekantud CO2;
combustion and other associated activities at the installation (capture-related), i.e., fuel and input material use.
põletamine ja muud seonduvad (kogumisega seotud) tegevused käitises, st kütuse ja sisendmaterjali kasutamine.
QUANTIFICATION OF TRANSFERRED AND EMITTED CO2 AMOUNTS
ÜLEKANTUD CO2 JA CO2 HEITE KOGUSTE MÄÄRAMINE
INSTALLATION LEVEL QUANTIFICATION
MÄÄRAMINE KÄITISE TASANDIL
Emissions are calculated using a complete mass-balance, taking into account the potential CO2 emissions from all emission relevant processes at the installation as well as the amount of CO2 captured and transferred to the transport network.
Heitkogused arvutatakse massibilansi põhjal, võttes arvesse käitise koguheite seisukohast asjakohaste protsesside põhjustatud CO2 võimalikku heidet ning samuti kogutud ja transpordivõrku üle kantud CO2 hulka.
The emissions of the installation shall be calculated using the following formula:
Käitise heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
Ecapture installation = Tinput + Ewithout capture – Tfor storage
Ekogumiskäitis = Tsisend + Ekogumiseta – Tsäilitamiseks
With:
kus:
E capture installation
E kogumiskäitis
Total greenhouse gas emissions of the capture installation
kogumiskäitise kasvuhoonegaaside heitkogused kokku
T input
T sisend
Amount of CO2 transferred to the capture installation, determined in accordance with Annex XII and Section 5.7 of Annex I; If the operator can demonstrate to the satisfaction of the competent authority that the total CO2 emissions of the emitting installation are transferred to the capture installation, the competent authority may allow the operator to use the emissions of the emitting installation determined pursuant to Annexes I to XII instead of using CEMS.
kogumiskäitisesse ülekantav CO2 kogus, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7. Kui käitaja suudab pädevale asutusele tõestada, et kogu CO2 heide viiakse heidet tekitavast käitisest üle kogumiskäitisesse, võib pädev asutus lubada käitajal kasutada pidevseiresüsteemide asemel heidet tekitava käitise I–XII lisa kohaselt määratletud heitkoguseid.
E without capture
E kogumiseta
Emissions of the installation if the CO2 were not captured, i.e. the sum of the emissions from all other activities at the installation, monitored in accordance with the respective Annexes;
käitise heide, kui CO2 ei kogutaks, st käitise kõigist muudest tegevustest tekkiva heite summa, mille seire toimub vastavates lisades sätestatud nõuete alusel;
T for storage
T säilitamiseks
Amount of CO2 transferred to a transport network or a storage site, determined in accordance with Annex XII and section 5.7 of Annex I.
kogus, mis kantakse üle transpordivõrku või säilitamiskohta vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7.
In cases, in which CO2 capture is carried out by the same installation as the one from which the captured CO2 originates, Tinput is zero.
Juhul, kui CO2 kogumisega tegeleb sama käitis, millest kogutud CO2 pärineb, on Tsisend null.
In cases of stand-alone capture installations, Ewithout capture represents the amount of emissions that occur from other sources than the CO2 transferred to the installation for capture, such as combustion emissions from turbines, compressors, heaters.
Autonoomsete kogumiskäitiste puhul on Ekogumiseta puhul tegemist heitkogusega, mis pärineb muudest allikatest kui käitisesse kogumiseks ülekantud CO2, näiteks heide turbiinide, kompressorite ja kütteseadmete põlemisprotsessidest.
These emissions can be determined by calculation or measurement in accordance with the appropriate activity specific Annex.
Neid heitkoguseid saab hinnata arvutuse või mõõtmise teel vastava tegevuspõhise lisa kohaselt.
In the case of stand-alone capture installations, the installation transferring CO2 to the capture installation shall deduct the amount Tinput from its own emissions.
Autonoomsete kogumiskäitiste puhul arvab CO2 kogumiskäitisesse ülekandev käitis Tsisend koguse oma heitkogustest maha.
DETERMINATION OF TRANSFERRED CO2
ÜLEKANTUD CO2 KOGUSTE MÄÄRAMINE
The amount of CO2 transferred from and to the capture installation shall be determined in accordance with Section 5.7 of Annex I by means of CEMS carried out in accordance with Annex XII.
Kogumiskäitisesse ja sealt välja viidava CO2 kogus määratakse kindlaks vastavalt I lisa punktile 5.7 pidevseiresüsteemide abil XII lisa kohaselt.
As a minimum, Tier 4 as defined in Annex XII shall be applied.
Kasutada tuleb vähemalt XII lisas sätestatud 4. määramistasandit.
Only if it is shown to the satisfaction of the competent authority that this tier approach is technically not feasible, may a next lower tier be used for the relevant emission source.’
Järgmist madalamat määramistasandit võib kasutada vastava heiteallika puhul ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et eespool nimetatud määramistasandi kasutamine pole tehniliselt teostatav.”
The following Annex XVII is added:
Lisatakse XVII lisa:
Activity-specific guidelines for determination of greenhouse gas emissions from the transport of CO2 by pipelines for geological storage in a storage site permitted under Directive 2009/31/EC
Tegevuspõhised suunised CO2 torutranspordist tekkiva kasvuhoonegaaside heite määramiseks seoses geoloogilise säilitamisega direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas
The boundaries for monitoring and reporting of emissions from CO2 transport by pipeline are laid down in the transport network’s greenhouse gas emissions permit, including all installations functionally connected to the transport network, including booster stations and heaters.
Torujuhtmete kaudu transporditava CO2 põhjustatud heite seire ja aruandluse rakendusala on sätestatud transpordivõrgu kasvuhoonegaaside heiteloas, mis hõlmab kõiki transpordivõrguga funktsionaalselt seotud käitisi ja seadmeid, kaasa arvatud pumbajaamad ja kütteseadmed.
Each transport network has as a minimum one starting point and one ending point, each connected to other installations carrying out one or more of the activities capture, transport or geological storage of CO2.
Igal transpordivõrgul on minimaalselt üks alguspunkt ja üks lõpp-punkt, mis on mõlemad ühendatud teiste käitistega, mis tegelevad ühe või enama CO2 kogumise, transpordi või geoloogilise säilitamisega seotud tegevusega.
Starting and ending points can include bifurcations of the transport network and national borders.
Algus- ja lõpp-punktid võivad hõlmata transpordivõrgu ja riigipiiride hargnemiskohti.
Starting and ending points as well as the installations they are connecting to, shall be laid down in the greenhouse gas emissions permit.
Kasvuhoonegaaside heiteloas sätestatakse nii algus- ja lõpp-punktiga kui ka nendega ühendatud käitistega seonduv.
QUANTIFICATION OF CO2 EMISSIONS
HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE
During the transport of CO2 by pipeline, potential emission sources for CO2 emissions include:
torutranspordi puhul on võimalikud CO2 heiteallikad järgmised:
combustion and other processes at installations functionally connected to the transport network, e.g. booster stations,
transpordivõrguga funktsionaalselt ühendatud käitiste ja seadmete, nt pumbajaamade põlemis- ja muud protsessid;
fugitive emissions from the transport network,
transpordivõrgu väljapääsenud heitkogused;
vented emissions from the transport network,
transpordivõrgu väljalastud heitkogused;
emissions from leakage incidents in the transport network.
transpordivõrgu leketest põhjustatud heitkogused.
A transport network using Method B below shall not add to its calculated level of emissions CO2 received from another ETS installation, and shall not subtract from its calculated level of emissions any CO2 which is transferred to another ETS installation.
Allpool esitatud meetodit B kasutava transpordivõrgu puhul ei lisata võrgu arvestuslikele heitkogustele teistest kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kuuluvatest käitistest saadud CO2 ega arvata selle arvestuslikest heitkogustest maha mõnda teise kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kuuluvasse käitisesse ülekantavat CO2.
QUANTIFICATION APPROACHES
KOGUSTE MÄÄRAMISEL PÕHINEVAD LÄHENEMISVIISID
Operators of transport networks may choose one of the following approaches:
Transpordivõrkude käitajad võivad valida järgmiste lähenemisviiside vahel.
The emissions of the transport network are determined using a mass balance according to the following formula:
Transpordivõrgu heitkogused määratakse massibilansi põhjal järgmise valemi alusel:
Emissions [tCO2
Heide [kogu CO2
]=Eown activity
]=Eomategevus
Σj– a mass balance according to the following formula:
Σj– ärgmise valemi alusel:
Emissions Total CO2 emissions of the transport network [t CO2];
Heitkogused transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2];
E own activity
E omategevus
Emissions from the transport network’s own activity (i.e. not stemming from CO2 transported), like from fuel use in booster stations, monitored in accordance with the respective Annexes of these Guidelines;
transpordivõrgu omategevusest, näiteks pumbajaamades kasutatavast kütusest tekkivad heitkogused (st mitte transporditavast CO2-st tekkivad), mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt;
Amount of CO2 transferred to the transport network at entry point i, determined in accordance with Annex XII and Section 5.7 of Annex I;
transpordivõrku üle kantav CO2 kogus sisenemispunktis i, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7;
Amount of CO2 transferred out of the transport network at exit point j, determined in accordance with Annex XII and Section 5.7 of Annex I.
transpordivõrgust väljaviidav CO2 kogus väljutamispunktis j, mis määratakse vastavalt XII lisale ja I lisa punktile 5.7.
Emissions shall be calculated taking into account the potential CO2-emissions from all emission relevant processes at the installation as well as the amount of CO2 captured and transferred to the transport facility, using the following formula:
Heitkoguste arvutamisel võetakse arvesse võimalik CO2 heide käitise kõigist heitega seotud protsessidest ning kogutud ja transpordirajatisse ülekantud CO2 kogus, kasutades järgmist valemit:
Emissions [tCO2] = CO2 fugitive + CO2 vented + CO2 leakage events + CO2 installations
Heitkogused [kogu CO2] = CO2 väljapääsenud + CO2 väljalastud + CO2 lekked + CO2 käitised
Emissions Total CO2 emissions of the transport network [tCO2];
Heitkogused transpordivõrgu CO2 heitkogused kokku [kogu CO2];
CO 2 fugitive
CO 2 väljapääsenud
Amount of fugitive emissions [tCO2] from CO2 transported in the transport network, including from seals, valves, intermediate compressor stations and intermediate storage facilities;
transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljapääsenud heite kogus [kogu CO2], sealhulgas tihendite, ventiilide, vahepealsete kompressorjaamade ja vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu;
CO 2 vented
CO 2 väljalastud
Amount of vented emissions [tCO2] from CO2 transported in the transport network;
transpordivõrgus CO2 transportimisest tekkiva väljalastud heite kogus [kogu CO2];
CO 2 leakage events
CO 2 lekked
Amount of CO2 [tCO2] transported in the transport network, which is emitted as the result of failure of one or more components of the transport network;
transpordivõrgus transporditava CO2 kogus [kogu CO2], mis tekib transpordivõrgu ühe või mitme komponendi toimimistõrke tagajärjel;
CO 2 installations
CO 2 käitised
Amount of CO2 [tCO2] being emitted from combustion or other processes functionally connected to the pipeline transport in the transport network, monitored in accordance with the respective Annexes of these Guidelines.
põletamisest või muudest transpordivõrgu torutranspordiga funktsionaalselt seotud protsessidest tekkiva CO2 kogus [kogu CO2], mille seire toimub käesolevate suuniste vastavate lisade kohaselt.
QUANTIFICATION REQUIREMENTS
KOGUSTE MÄÄRAMISELE ESITATAVAD NÕUDED
In choosing either Method A or Method B, the operator has to demonstrate to the competent authority that the chosen methodology will lead to more reliable results with lower uncertainty of the overall emissions, using best available technology and knowledge at the time of application for the greenhouse gas emissions permit, without leading to unreasonable costs.
Valiku tegemisel meetodi A ja meetodi B vahel tuleb käitajal pädevale asutusele tõestada, et valitud meetod annab heitkoguste kontrollimisel usaldusväärsemaid tulemusi, kasutades kasvuhoonegaaside heiteloa taotlemise ajal parimat võimalikku tehnoloogiat ja parimaid teadmisi ning põhjustamata liigseid kulusid.
If Method B is chosen the operator shall demonstrate to the satisfaction of the competent authority that the overall uncertainty for the annual level of greenhouse gas emissions for the operator’s transport network does not exceed 7,5 %.
Meetodi B eelistamise korral tõendab käitaja pädevale asutusele, et käitaja transpordivõrgu kasvuhoonegaaside heitkoguste aastane üldine mõõtemääramatus ei ole suurem kui 7,5 %.
SPECIAL REQUIREMENTS FOR METHOD A
ERINÕUDED MEETODI A PUHUL
The amount of CO2 transferred from and to the transport network shall be determined in accordance with Section 5.7 of Annex I by means of CEMS carried out in accordance with Annex XII.
Transpordivõrku ja sealt välja viidava CO2 kogus määratakse kindlaks vastavalt I lisa punktile 5.7 pidevseiresüsteemide abil XII lisa kohaselt.
Only if it is shown to the satisfaction of the competent authority that this tier approach is technically not feasible, may a next lower tier be used for the relevant emission source.
Järgmist madalamat määramistasandit võib kasutada vastava heiteallika puhul ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et eespool nimetatud määramistasandi kasutamine pole tehniliselt teostatav.
SPECIAL REQUIREMENTS FOR METHOD B
ERINÕUDED MEETODI B PUHUL
Combustion emissions
Põlemisel tekkivad heitkogused
Potential combustion emissions from fuel use shall be monitored in accordance with Annex II.
Kütuse põlemisel tekkivate võimalike heitkoguste seire toimub kooskõlas II lisas sätestatud nõuetega.
Fugitive emissions from the transport network
Transpordivõrgu väljapääsenud heitkogused
Fugitive emissions include the emissions from the following types of equipment:
Väljapääsenud heitkogused hõlmavad heiteid
seals,
tihendite;
measurement devices,
mõõteriistade;
valves,
ventiilide;
intermediate compressor stations,
vahepealsete kompressorjaamade ja
intermediate storage facilities.
vahepealsete säilitamisrajatiste kaudu.
Average emission factors EF (expressed in g CO2/unit time) per piece of equipment/occurrence where fugitive emissions can be expected shall be determined by the operator at the beginning of operation, and at the latest by the end of the first reporting year in which the transport network is in operation.
Keskmised heitekoefitsiendid (väljendatuna g CO2/ajaühikus) eeldatava heitega seadme/juhtumi kohta määrab käitaja tegevust alustades ning hiljemalt transpordivõrgu toimimise esimese aruandlusaasta lõpuks.
These factors shall be reviewed by the operator at least every 5 years in the light of the best available techniques in this field.
Käitaja vaatab koefitsiendid läbi vähemalt kord 5 aasta jooksul, võttes aluseks parima võimaliku tehnoloogia kõnealuses valdkonnas.
Overall emissions shall be calculated by multiplying the number of pieces of equipment in each category by the emission factor and adding up the results for the single categories as shown in the equation below:
Heite üldkoguse arvutamiseks korrutatakse iga seadmeliigi seadmete arv heitekoefitsiendiga ning liidetakse üksikute seadmeliikide tulemused allpool esitatud valemi kohaselt.
Fugitive Emissions [tCO2
Väljapääsenud kogused [kogu CO2
] = ( ΣCategory
] = (ΣKategooria
/occurrence] × number of occurences)/1000000
/juhtum] × juhtumite arv)/1000000
The number of occurrences is the number of pieces of the given equipment per category, multiplied by the number of time units per year.
Juhtumite arv on kõnealuste seadmete arv seadmeliigi kohta korrutatud ajaühikute arvuga aasta kohta.
Emissions from leakage events
Lekkejuhtumite põhjustatud heide
The operator of the transport network shall provide proof of the network integrity by using representative (spatial and time-related) temperature and pressure data.
Transpordivõrgu käitaja peab tõendama võrgu rikkumatust, kasutades selleks representatiivseid (ruumilisi ja ajalisi) andmeid temperatuuri ja rõhu kohta.
If the data indicates that a leakage has occurred, the operator shall calculate the amount of CO2 leaked with a suitable methodology documented in the monitoring plan, based on industry best practice guidelines, e.g. by using the differences in temperature and pressure data compared to integrity related average pressure and temperature values.
Kui andmed viitavad lekkejuhtumile, arvutab käitaja lekkinud CO2 koguse seirekavas kajastatud sobiva meetodi abil tööstusharu parima tava suuniste alusel, nt kasutades temperatuuri- ja rõhuandmete erinevusi võrreldes rikkumata võrgu keskmiste rõhu- ja temperatuurinäitajatega.
Vented emissions
Väljalastud heitkogused
The operator shall provide in the monitoring plan an analysis regarding potential situations of venting emissions, including for maintenance or emergency reasons, and provide a suitable documented methodology to calculate the amount of CO2 vented, based on industry best practice guidelines.
Käitaja analüüsib seireplaanis väljalastud heitkoguste tekkimise, sealhulgas hoolduse või avariidega seotud võimalikke olukordi, ning esitab sobiva dokumenteeritud meetodi väljalastud CO2 koguse arvutamiseks, võttes aluseks tööstusharu parima tava suunised.
Validation of calculation result for fugitive and leaked emissions Given that monitoring of CO2 transferred to and from the transport network will in any case be carried out for commercial reasons, the operator of a transport network shall use Method A for validation of the results of Method B at least once annually.
Väljapääsenud ja lekkinud heitkoguste arvutustulemuste valideerimine
In this regard, for measurement of transferred CO2 lower tiers defined in Annex XII may be used.’
Võttes arvesse, et transpordivõrku ja sealt väljaviidud CO2 seire toimub igal juhul ärilistel põhjustel, tuleb transpordivõrgu käitajal meetodi B kohaste arvutustulemuste valideerimiseks vähemalt kord aastas kasutada meetodit A. Sellega seoses on lubatud ülekantud CO2 mõõtmiseks kohaldada XII lisas sätestatud madalamaid määramistasandeid.”
The following Annex XVIII is added:
Lisatakse XVIII lisa:
Activity-specific guidelines for the geological storage of CO2 in a storage site permitted under Directive 2009/31/EC
Tegevuspõhised suunised CO2 geoloogiliseks säilitamiseks direktiivi 2009/31/EÜ kohaselt lubatud säilitamiskohas
BOUNDARIES
RAKENDUSALA