natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Recommendation of 25 June 2009 on the 2009 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies (OJ L 183, 15.7.2009, p. 1).
Nõukogu 25. juuni 2009. aasta soovitus liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2009. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta (ELT L 183, 15.7.2009, lk 1).
OJ L 83, 30.3.2010, p. 13.
EÜT L 83, 30.3.2010, lk 13.
Directives 91/440/EEC (OJ L 237, 24.8.1991, p. 25), 95/18/EC (OJ L 143, 27.6.1995, p. 70) and 2001/14/EC (OJ L 75, 15.3.2001, p. 29).
Direktiivid 91/440/EMÜ (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25), 95/18/EÜ (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70) ja 2001/14/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29).
on the scope and effects of legal tender of euro banknotes and coins
euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta
The legal tender status of euro banknotes is laid down by Article 128 of the Treaty on the Functioning of the European Union, in the chapter on monetary policy.
Euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatus on reguleeritud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 128 (rahapoliitika peatükk).
According to Article 3(1)(c) of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union shall have exclusive competence as regards monetary policy for the Member States whose currency is the euro (the participating Member States).
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt kuulub nende liikmesriikide rahapoliitika, mille rahaühik on euro, Euroopa Liidu ainupädevusse („osalevad liikmesriigid”).
According to Article 11 of Council Regulation (EC) No 974/98 of 3 May 1998 on the introduction of the euro [1], the euro coins shall be the only coins which have the status of legal tender in the participating Member States.
Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) [1] artikli 11 kohaselt on euro mündid ainsad mündid, millel on kõikides osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund.
There is currently some uncertainty at euro area level with regards to the scope of legal tender and the consequences thereof.
Euroalal valitseb praegu mõningane ebakindlus seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju suhtes.
This recommendation is based on the main conclusions of a report prepared by a working group consisting of representatives from Ministries of Finance and National Central Banks of the euro area.
Soovitus põhineb euroala liikmesriikide rahandusministeeriumite ja keskpankade esindajatest koosnenud töörühma aruande peamistel järeldustel.
The Commission will review the implementation of this recommendation three years after its adoption and assess whether regulatory measures are needed.
Kolm aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist hindab komisjon selle rakendamist ja teeb otsuse reguleeriva meetme vastuvõtmise vajalikkuse kohta,
Common definition of legal tender
Seadusliku maksevahendi staatuse mõiste
Where a payment obligation exists, the legal tender of euro banknotes and coins should imply:
Maksekohustuste suhtes seisneb euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatus järgmises.
Mandatory acceptance:
Kohustus vastu võtta
The creditor of a payment obligation cannot refuse euro banknotes and coins unless the parties have agreed on other means of payment.
Võlausaldaja ei saa keelduda euro pangatähti ja münte vastu võtmast, välja arvatud juhul, kui pooled on leppinud kokku kasutada muid maksevahendeid.
Acceptance at full face value:
Kohustus tunnustada nominaalväärtust
The monetary value of euro banknotes and coins is equal to the amount indicated on the banknotes and coins.
Euro pangatähtede ja müntide rahaliseks väärtuseks on nendel märgitud summa.
Power to discharge from payment obligations:
Maksekohustusest vabastamise võime
A debtor can discharge himself from a payment obligation by tendering euro banknotes and coins to the creditor.
Võlausaldajale euro pangatähtede ja müntide andmise teel saab võlgnik ennast maksukohustusest vabastada.
Acceptance of payments in euro banknotes and coins in retail transactions
Euro pangatähtede ja müntide vastuvõtmine jaekaubandustehingutes
The acceptance of euro banknotes and coins as means of payments in retail transactions should be the rule.
Euro pangatähti ja münte tuleks üldjuhul jaekaubandustehingutes maksevahendina vastu võtta.
A refusal thereof should be possible only if grounded on reasons related to the ‘good faith principle’ (for example the retailer has no change available).
Nende vastuvõtmisest keeldumine peaks olema võimalik üksnes põhjendatud juhtudel, lähtuvalt heausksuse põhimõttest (näiteks kui jaemüüjal ei ole vahetusraha).
Acceptance of high denomination banknotes in retail transactions
Suure nominaalväärtusega pangatähtede vastuvõtmine jaekaubandustehingutes
High denomination banknotes should be accepted as means of payment in retail transactions.
Suure nominaalväärtusega pangatähti tuleks jaekaubandustehingutes maksevahendina vastu võtta.
A refusal thereof should be possible only if grounded on reasons related to the ‘good faith principle’ (for example the face value of the banknote tendered is disproportionate compared to the amount owed to the creditor of the payment).
Nende vastuvõtmisest keeldumine peaks olema võimalik üksnes põhjendatud juhtudel, lähtudes heausksuse põhimõttest (näiteks kui pangatähe nimiväärtus on võlausaldaja nõude suhtes ebaproportsionaalne).
Absence of surcharges imposed on the use of euro banknotes and coins
Euro pangatähtede ja müntide kasutamise eest lisatasu nõudmisest hoidumine
No surcharges should be imposed on payments with euro banknotes and coins.
Euro pangatähtede ja müntide maksevahendina kasutamise eest ei tohiks nõuda lisatasu maksmist.
Euro Banknotes stained by Intelligent banknote neutralisation systems (IBNS)
Intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi abil turvatindiga määritud pangatähed
Even if euro banknotes stained with security ink by Intelligent Banknote Neutralisation Systems (IBNS) are legal tender, Member States should communicate actively towards stakeholders (banks, retailers, general public) that stained banknotes must be brought back to National Central Banks as it is very likely that they are the product of a theft.
Ehkki intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi abil turvatindiga määritud pangatähed on seaduslik maksevahend, peaksid liikmesriigid aktiivselt teavitama huvitatud osapooli (pangad, jaemüüjad, üldsus) sellest, et turvatindiga määritud pangatähed tuleb viia riiklikku keskpanka, sest tõenäoliselt on tegu varastatud rahaga.
Total destruction of issued notes and coins by individuals
Väljaantud pangatähtede ja müntide täielik hävitamine üksikisikute poolt
Member States should neither prohibit nor penalise total destruction of small quantities of euro banknotes or coins by individuals.
Seda, kui eraisik hävitab täielikult väikese koguse euro pangatähti või münte, ei peaks liikmesriigid keelama ega karistama.
They should however prohibit unauthorized destruction of large quantities of euro banknotes or coins.
Siiski tuleks keelata suurte koguste euro pangatähtede ja müntide eraviisilist hävitamist.
Mutilation of notes and coins for artistic purposes
Pangatähtede ja müntide rikkumine kunstilisel eesmärgil
Member States should not encourage mutilation of euro banknotes or coins for artistic purposes but should tolerate it.
Liikmesriigid ei tohiks innustada pangatähtede ja müntide rikkumist kunstilisel eesmärgil, kuid peaksid seda sallima.
Such mutilated banknotes or coins should be considered as unfit for circulation.
Rikutud pangatähti ja münte tuleks pidada kasutuskõlbmatuks.
Competence to decide on the destruction of fit euro circulation coins
Pädevus teha otsus hävitada kasutuskõlblikke euro käibemünte
The decision to destroy fit euro circulation coins should not belong to any national authority in isolation.
Teha otsus hävitada kasutuskõlblikke euro käibemünte ei tohiks kuuluda eraldi ühegi riikliku ametiasutuse pädevusse.
Prior to the destruction of fit euro circulation coins, the national competent authority should consult the Euro Coin Sub-Committee of the Economic and Financial Committee and inform the Mint Directors Working Group.
Enne kasutuskõlblike euro käibemüntide hävitamist peaks riiklik pädev asutus konsulteerima majandus- ja rahanduskomitee euromüntide allkomiteega ning teavitama sellest rahapajade juhatajate töörühma.
Legal tender of 1 and 2 euro cent coins and rounding rules
Ühe- ja kahesendised mündid seadusliku maksevahendina ja ümardamiseeskirjad
In Member States where rounding regimes have been adopted and prices consequently rounded to the nearest five cents, 1 and 2 euro cent coins should remain legal tender and should continue to be accepted as means of payments.
Liikmesriikides, kus on ette nähtud ümardamine ja hinnad on ümardatud viie sendi täpsuseni, peaksid ühe- ja kahesendised mündid jääma seadusliku maksevahendina käibele ja neid tuleks vastu võtta.
Member States should however refrain from adopting new rounding rules since they affect negatively the power to discharge from a payment obligation by tendering the exact amount owed and since it may lead in some circumstances to a surcharge on cash payments.
Siiski peaksid liikmesriigid hoiduma uute ümardamiseeskirjade kehtestamisest, sest need pärsivad müntide maksekohustusest vabastamise võimet ega võimalda maksta täpset summat ning võivad mõnel puhul tähendada sularahamakse eest lisatasu nõudmist.
Legal tender of euro collector coins
Meenemündid seadusliku maksevahendina
Member States should take all measures deemed appropriate to prevent euro collector coins from being used as means of payments (for example special packaging, clear communication, use of precious metal, sale prices above face value).
Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et hoida ära euro meenemüntide kasutamist maksevahendina (pakkimine eripakendisse, selge sõnumi lisamine, väärismetallide kasutamine, nominaalväärtusest kõrgem müügihind).
This Recommendation is addressed to all euro area Member States, the European Central Bank, European and national trade and consumer associations.
Käesolev soovitus on adresseeritud kõigile euroala liikmesriikidele, Euroopa Keskpangale ning Euroopa tasandi ja riiklikele kaubandus- ja tarbijaühendustele.
on the research joint programming initiative ‘Cultural Heritage and Global Change: a new challenge for Europe’
teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Kultuuripärand ja muutuv maailm: uus väljakutse Euroopale” kohta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 181 thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 181,
Cultural heritage, in the meaning of the Unesco Conventions concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage and the Safeguarding of the intangible Cultural Heritage [1], is a very fragile patrimony and is exposed to multiple risks due to ageing, adverse environmental conditions, and human pressure.
Kultuuripärand Unesco ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni ning vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni tähenduses [1] on väga kergesti haavatav ning seda ähvardavad paljud ohud, mis on tingitud vananemisest, halbadest keskkonnatingimustest ja inimsurvest.
For most European citizens, cultural heritage assets are unique and irreplaceable in their tangible form of historic buildings, collections, sites and movable objects as well as in their intangible value, which includes history, collective memory and identity.
Enamiku Euroopa kodanike jaoks on kultuuripärandi varad nende materiaalsel kujul, nagu ajaloolised hooned, kultuurikogud, kultuuriga seotud paigad ja esemed, ning vaimsel kujul, mis hõlmavad ajalugu, kollektiivset mälu ja identiteeti, unikaalsed ja asendamatud.
The combined effects of climate change, other environmental changes, human interventions and security risks threaten Europe’s cultural heritage.
Euroopa kultuuripärandit ohustab kliimamuutuse, muude keskkonnamuutuste, inimese sekkumise ja turvariskide ühendatud mõju.
In particular, climate change may lead to cultural heritage assets being irreversibly damaged or lost because of their fragility and age.
Kultuuripärandi varade haavatavuse ja vanuse tõttu võib eelkõige kliimamuutus viia nende pöördumatu kahjustuse või kaotuseni.
In addition, disasters and security risks threaten the physical nature of cultural heritage assets as symbols and icons of European cities and sites.
Lisaks ohustavad Euroopa linnade ja kultuuripaikadega seotud kultuuripärandi varade kui nende sümbolite füüsilist külge õnnetused ja turvariskid.
In order to prevent that those combined risks to Europe’s cultural heritage produce irreversible damage, concerted actions are needed.
On vaja kooskõlastatud meetmeid, et vältida nimetatud ohutegurite ühist pöördumatult kahjustavat mõju Euroopa kultuuripärandile.
At its meeting of 3 December 2009, the Competitiveness Council recognised ‘Cultural Heritage, Climate Change and Security’ (the title was later changed to ‘Cultural Heritage and Global Change: a new challenge for Europe’) as an area where joint programming would provide a major added value to the current, fragmented efforts of Member States in the field of research.
Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 3. detsembri 2009. aasta kohtumisel teema „Kultuuripärand, kliimamuutus ja julgeolek” (hiljem pealkiri muudeti, praegu „Kultuuripärand ja muutuv maailm: uus väljakutse Euroopale” valdkonnaks, milles ühine kavandamine annaks liikmesriikide praegusele killustatud teadustööle olulist lisandväärtust.
It therefore adopted conclusions recognising the need to launch a joint programming initiative on the subject and inviting the Commission to contribute to its preparation.
Seepärast võttis ta vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles kaasa aitama selle ettevalmistamisele.
The Council also reaffirmed that joint programming is a process led by Member States, with the Commission acting as a facilitator.
Nõukogu kinnitas ka, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa.
Joint programming of research on cultural heritage and global change would provide for coordination of research in this area, contributing significantly to construction of a fully operational European Research Area on cultural heritage preservation and strengthening Europe’s leadership and competiveness of the research in this field.
Kultuuripärandi ja muutuva maailma alaste teadusuuringute ühise kavandamisega nähtaks ette kõnealuse valdkonna uurimistööde kooskõlastamine, mis aitaks oluliselt kaasa täielikult toimiva Euroopa teadusruumi loomisele kultuuripärandi säilitamise alal ning Euroopa juhtiva seisundi ja konkurentsivõime kindlustamisele kõnealuses valdkonnas.
In order to achieve the goals set by this Recommendation, Member States should cooperate with the Commission on exploring possible Commission initiatives to assist Member States with developing and implementing the strategic research agenda.
Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel.
In order for the Commission to be able to report to the European Parliament and to the Council, Member States should report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming initiative,
Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt ette kandma kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks teha ettekandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
Member States are encouraged to develop a common vision on how cooperation and coordination in the field of research at Union level can help to preserve cultural heritage in all its forms, ensuring its security and sustainable exploitation.
Liikmesriikidel soovitatakse kujundada ühine arusaam, kuidas teaduskoostöö ja selle koordineerimine ELi tasandil saab aidata meil säilitada kultuuripärandi kõiki vorme, tagada selle julgeolek ja jätkusuutlik kasutamine.
Member States are encouraged to develop a common strategic research agenda establishing medium to long-term research needs and objectives in the area of preservation and use of cultural heritage in the context of global change.
Liikmesriikidel soovitatakse välja töötada ühine strateegiliste teadusuuringute kava, milles määratakse kindlaks keskpika ja pika perspektiivi selliste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid, mis on seotud kultuuripärandi säilitamise ja kasutamisega muutuva maailma kontekstis.
The strategic research agenda should contain an implementation plan establishing priorities and timelines and specifying the action, instruments and resources required for its implementation.
Strateegiliste teadusuuringute kava peaks hõlmama rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid ja tähtajad ning täpsustatakse rakendamiseks vajalikud meetmed ja vahendid.
Member States are encouraged to include the following actions, as part of the strategic research agenda and of the implementation plan:
Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute kavas ja rakenduskavas näha ette järgmised meetmed:
identifying and exchanging information on relevant national programmes and research activities;
määratleda asjaomased liikmesriikide programmid ja teadusuuringud ning vahetada nende kohta teavet;
reinforcing joint foresight exercise and technology assessment capacities, especially regarding the impact of global change on cultural heritage assets and the preventive and conservation responses;
suurendada ühise arusaama väljatöötamise ja tehnoloogiahindamise võimet, eelkõige seoses muutuva maailma mõjuga kultuuripärandi varadele ning meetmetega osutatud varade kaitsmiseks ja säilitamiseks;
exchanging information, resources, best practices, methodologies and guidelines;
vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid;
identifying areas or research activities that would benefit from coordination or joint calls for proposals or pooling of resources;
määratleda sellised valdkonnad, mis võidaksid kooskõlastamisest, ühistest projektikonkurssidest või vahendite ühendamisest;
defining the modalities for research to be undertaken jointly in the areas referred to in point (d);
määrata kindlaks punktis d määratletud valdkonna ühiste teadusuuringute tegemise vormid;
considering the changing needs of visitors and consumers when defining the objectives for cultural heritage research programmes;
arvestada kultuuripärandi uurimise kavade eesmärkide püstitamisel külastajate ja tarbijate muutuvaid vajadusi;
sharing, where appropriate, existing research infrastructures or developing new facilities such as coordinated databanks or the development of models for studying deterioration processes;
kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat infrastruktuuri või arendada välja uued vahendid, nagu kooskõlastatud andmepangad või mudelid, mille alusel uuritakse kahjustumisprotsesse;
encouraging better collaboration between public and private sectors, as well as open innovation between different research activities and business sectors related to cultural heritage; including tourism, sustainable maintenance and construction or reconstruction of sites, buildings or landscapes and related business services;
innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, samuti edendada avatud innovatsiooni kultuuripärandiga seotud eri uurimistööde ja ettevõtlussektorite vahel; hõlmata ka turism, kultuuriga seotud paikade, ehitiste või maastike jätkusuutlik säilitamine ja ehitamine või taastamine, samuti osutatud aladega seotud ettevõtlusteenused;
exporting and diffusing knowledge, innovation and interdisciplinary methodological approaches;
eksportida ja levitada teadmisi, innovatsiooni ja valdkondadevahelisi metodoloogilisi lähenemisviise;
creating networks between centres dedicated to cultural heritage research.
luua suhtlusvõrgustikke kultuuripärandi uurimisega seotud keskuste vahel.
Member States are encouraged to set up a common management structure in the field of cultural heritage and global change, with a mandate to establish common conditions, rules and procedures for cooperation and coordination and to monitor the implementation of the strategic research agenda.
Liikmesriikidel soovitatakse luua kultuuripärandi ja muutuva maailma uurimiseks ühine juhtimisstruktuur, kelle ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist.
Member States are encouraged to jointly implement the strategic research agenda including via their national research programmes or other national research activities.
Liikmesriikidel soovitatakse ühiselt täita strateegiliste teadusuuringute kava, sealhulgas nende siseriiklike uurimiskavade ja muude riiklike teadusuuringute kaudu.
Member States are encouraged to cooperate with the Commission with a view to exploring possible Commission initiatives to assist Member States in developing and implementing the strategic research agenda, and to coordinating the joint programmes with other Union initiatives in this field.
Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühised kavad ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas.
Member States are encouraged to report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming initiative.
Liikmesriikidel soovitatakse korrapäraselt komisjonile ette kanda kõnealuse ühise kavandamise edenemisest.
Member of the Commission
Máire Geoghegan-Quinn
For the definition of ‘tangible and intangible cultural heritage’, refer to: Unesco, Convention concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, Paris, 16 November 1972; Unesco, Convention for the Safeguarding of the intangible Cultural Heritage, Paris, 17 October 2003.
Vaimse ja materiaalse kultuuripärandi mõiste on esitatud järgmistes dokumentides: Unesco ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsioon, Pariis, 16. november 1972; Unesco vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon, Pariis, 17. oktoober 2003.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige
on the research joint programming initiative ‘A healthy diet for a healthy life’
teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Tervislik toitumisviis täisväärtuslikuks eluks” kohta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 181(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 181 lõiget 2,
Health of the citizens is essential for growth and prosperity in the Union.
Kodanike tervis on oluline ELi kasvu ja heaolu jaoks.
In the last 3 decades the levels of overweight and obesity in the population of the Union have risen dramatically, particularly among children.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on ELi elanike, eelkõige laste hulgas hakanud kiiresti levima ülekaalulisus ja rasvumine.
The trend of poor diet and low physical activity across the population of the Union is worsening.
Halbade toitumisharjumuste ja vähese füüsilise aktiivsuse levik ELi elanikkonna hulgas üha hoogustub.
The prevalence of a number of chronic conditions such as cardiovascular disease, hypertension, type 2 diabetes, strokes, certain cancers, musculo-skeletal disorders and even a range of mental health conditions, is increasing.
Sagenevad paljud kroonilised haigused, nagu südame-veresoonkonna haigused, kõrgvererõhutõbi, II tüüpi suhkrutõbi, insuldid, teatavad vähiliigid, luu- ja lihaskonna haigused ning isegi teatavad vaimuhaigused.
If common lifestyle risk factors, among others diet-related ones, were eliminated, around 80 % of cases of heart disease, strokes and type 2 diabetes, and 40 % of cancers, could be avoided.
Kui kõrvaldada tavalised elustiiliga seotud ohutegurid, sealhulgas sellised, mis on seotud toitumisviisiga, oleks võimalik vältida 80 % südamehaiguste, ajurabanduste ja II tüüpi suhkrutõve juhtudest ning 40 % vähijuhtudest.