natgillin/translations-raw huggingface dataset:
COMMENTS FROM THE SPANISH AUTHORITIES AND INTERESTED THIRD PARTIES
HISPAANIA AMETIASUTUSTE JA HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
The Commission received comments from the Spanish authorities [16] and from 32 interested third parties [17], eight of which were associations.
Komisjonile esitasid oma märkused Hispaania ametiasutused [16] ning 32 huvitatud kolmandat isikut, [17] kellest kaheksa olid ühendused.
In short, the Spanish authorities consider that Article 12(5) TRLIS constitutes a general measure and not an exception to the Spanish tax system since this provision allows the amortisation of an intangible asset, which applies to any taxpayer who acquires a significant shareholding in a foreign company.
Hispaania ametiasutuste arvates on TRLISe artikli 12 lõige 5 üldmeede ning mitte erand Hispaania maksusüsteemist, kuna selle sätte alusel lubatakse immateriaalse vara amortiseerimine, mida kohaldatakse kõigi maksumaksjate suhtes, kes omandavad välismaises äriühingus märkimisväärse osaluse.
In the light of Commission practice and the relevant case-law, the Spanish authorities conclude that the contested measures cannot be considered State aid within the meaning of Article 87 of the Treaty.
Pidades silmas komisjoni praktikat ja asjaomast kohtupraktikat, järeldavad Hispaania ametiasutused, et vaidlustatud meedet ei saa käsitada riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.
In addition, the Spanish authorities consider that a different conclusion would be contrary to the principle of legal certainty.
Peale selle leiavad Hispaania ametiasutused, et teistsugune järeldus oleks vastuolus õiguskindluse põhimõttega.
The Spanish authorities also contest the competence of the Commission to challenge this general measure as they consider that the Commission cannot use State aid rules as the basis for harmonising tax issues.
Samuti seavad Hispaania ametiasutused kahtluse alla komisjoni pädevuse kõnealuse üldmeetme vaidlustamiseks, kuna nende arvates ei saa komisjon kasutada riigiabi eeskirju maksuküsimuste ühtlustamise alusena.
In general, 30 interested third parties (hereinafter the 30 interested parties) support the views of the Spanish authorities, whereas another two third parties (hereinafter the two parties) consider that Article 12(5) TRLIS constitutes an unlawful State aid measure incompatible with the common market.
Üldiselt toetavad Hispaania ametiasutuste seisukohti 30 huvitatud kolmandat isikut (edaspidi „30 huvitatud isikut”), samas kui ülejäänud kaks kolmandat isikut (edaspidi „kaks isikut”) leiavad, et TRLISe artikli 12 lõike 5 puhul on tegemist ebaseadusliku riigiabi meetmega, mis ei sobi kokku ühisturuga.
Hence the arguments of the 30 interested parties will be presented together with the position of the Spanish authorities, while the arguments of the two parties will be described separately.
Seega esitatakse 30 huvitatud isiku väited koos Hispaania ametiasutuste seisukohaga, samas kui kahe isiku väiteid kirjeldatakse eraldi.
Comments from the Spanish authorities and the 30 interested parties
Hispaania ametiasutuste ja 30 huvitatud isiku märkused
As an opening comment, the Spanish authorities stress that direct taxation falls within the competence of the Member States.
Esiteks rõhutavad Hispaania ametiasutused, et otsene maksustamine kuulub liikmesriikide pädevusse.
Therefore, the Commission’s action in this field should comply with the subsidiarity principle in Article 5 of the Treaty.
Seetõttu peaks komisjoni tegevus selles valdkonnas olema kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Moreover, the Spanish authorities recall that Articles 3 and 58(1)(a) of the Treaty allow Member States to establish different tax systems according to the location of the investment or the tax residence of the taxpayer, without this being considered a restriction on the free movement of capital.
Peale selle tuletavad Hispaania ametiasutused meelde, et EÜ asutamislepingu artikli 3 ja artikli 58 lõike 1 punkti a alusel võivad liikmesriigid kehtestada erinevaid maksusüsteeme maksumaksja investeerimiskoha või maksuresidentsuse põhjal, ilma et seda käsitataks kapitali vaba liikumise piiranguna.
The 30 interested parties also maintain that a negative Commission decision would breach the principle of national fiscal autonomy laid down in the Treaty, as well as Article 56 of the Treaty, which prohibits restrictions on the free movement of capital.
Samuti leiavad 30 huvitatud isikut, et komisjoni negatiivne otsus oleks vastuolus EÜ asutamislepingus sätestatud riikide maksuautonoomia põhimõttega ning ka EÜ asutamislepingu artikliga 56, millega keelatakse kapitali vaba liikumise piirangud.
The measure at issue does not constitute State aid
Kõnealune meede ei ole riigiabi
The Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the measure at issue does not to constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty since: (i) it does not confer an economic advantage; (ii) it does not favour certain undertakings; and (iii) it does not distort or threaten to distort competition between Member States.
Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut leiavad, et kõnealune meede ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna: i) sellega ei anta majanduslikku eelist; ii) sellega ei soodustata teatavaid ettevõtjaid ning iii) see ei moonuta ega ähvarda moonutada liikmesriikidevahelist konkurentsi.
In line with the logic of the Spanish tax system, they maintain that the measure at issue should be considered a general measure that applies indiscriminately to any type of company and activity.
Kooskõlas Hispaania maksusüsteemi loogikaga jäävad nad seisukohale, et kõnealust meedet tuleks käsitada üldmeetmena, mida kohaldatakse mittediskrimineerival viisil mis tahes tüüpi äriühingu ja tegevuse suhtes.
The measure at issue does not confer an economic advantage
Kõnealuse meetmega ei anta majanduslikku eelist
Contrary to the Commission’s position as expressed in the initiating Decision, the Spanish authorities maintain that Article 12(5) TRLIS does not constitute an exception to the Spanish corporate tax system since: (i) the Spanish accounting system is not an appropriate point of reference to substantiate the existence of an exception to the tax system; and (ii) even if it were, the characterisation of financial goodwill as a depreciable asset over time has historically been a general feature of the Spanish accounting and corporate tax systems.
Vastupidiselt komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohale leiavad Hispaania ametiasutused, et TRLISe artikli 12 lõige 5 ei ole erand Hispaania ettevõtte tulumaksu süsteemist, kuna: i) Hispaania raamatupidamissüsteem ei ole asjakohane võrdlusalus, et tõendada erandi olemasolu maksusüsteemis, ning ii) isegi kui see oleks, on rahalise firmaväärtuse käsitamine aja jooksul amortiseeritava varana traditsiooniliselt olnud Hispaania raamatupidamis- ja ettevõtte tulumaksu süsteemide üldine tunnus.
Firstly, because of the lack of harmonisation of accounting rules, the accounting result cannot serve as a reference point for establishing the exceptional nature of the measure at issue.
Esiteks, kuna raamatupidamiseeskirjad ei ole ühtlustatud, ei saa võrdlusalusena kõnealuse meetme erakorralise olemuse kindlakstegemiseks kasutada raamatupidamislikku tulemit.
Indeed, in Spain, the tax base is calculated on the basis of the accounting result, adjusted according to tax rules.
Hispaanias arvutatakse maksubaas raamatupidamisliku tulemi alusel, mida korrigeeritakse vastavalt maksueeskirjadele.
Therefore, in the case at hand, accounting considerations cannot, in Spain’s view, serve as a reference point for a tax measure.
Seetõttu ei saa käesoleval juhul Hispaania ametiasutuste arvates raamatupidamislikku tulemit maksumeetme puhul võrdlusalusena kasutada.
Secondly, it is incorrect to consider goodwill amortisation not to be within the logic of the Spanish accounting system since both goodwill [18] and financial goodwill [19] can be amortised over periods of up to 20 years.
Teiseks ei ole õige arvata, et firmaväärtuse amortiseerimine ei vasta Hispaania raamatupidamissüsteemi loogikale, kuna nii firmaväärtust [18] kui ka rahalist firmaväärtust [19] võib amortiseerida kuni 20-aastaste ajavahemike jooksul.
These empirical rules reflect the loss of value of the underlying assets, whether or not tangible.
Need kogemuste põhjal välja töötatud eeskirjad kajastavad kas materiaalse või immateriaalse alusvara väärtuse vähenemist.
Therefore, Article 12(5) TRLIS does not constitute an exception as it does not depart from the rules on amortisation of goodwill established in the Spanish accounting and tax systems.
Seetõttu ei ole TRLISe artikli 12 lõike 5 puhul tegemist erandiga, kuna see ei kaldu kõrvale Hispaania raamatupidamis- ja maksusüsteemides kehtestatud firmaväärtuse amortiseerimise eeskirjadest.
Thirdly, the Spanish authorities point out that the measure at issue does not constitute a true economic advantage since, in the case of sale of the acquired shareholding, the amount deducted is recovered by taxation of the capital gain, thus placing the taxpayer in the same situation as if Article 12(5) TRLIS had not been applied.
Kolmandaks märgivad Hispaania ametiasutused, et kõnealune meede ei ole päris majanduslik eelis, kuna omandatud osaluse müümise korral nõutakse mahaarvatud summa sisse kapitalikasumi maksustamise teel, mistõttu maksumaksja on samas olukorras kui siis, kui TRLISe artikli 12 lõiget 5 ei oleks kohaldatud.
Fourthly, the Commission incorrectly refers to Articles 11(4) and 89(3) TRLIS to establish the existence of an advantage.
Neljandaks osutab komisjon eelise olemasolu tõendamiseks ekslikult TRLISe artikli 11 lõikele 4 ja artikli 89 lõikele 3.
In the initiating Decision, the Commission states that neither a business combination nor takeover of the target company is necessary to benefit from Article 12(5) TRLIS.
Menetluse algatamise otsuses sedastab komisjon, et TRLISe artikli 12 lõike 5 kohaldamiseks ei ole vajalik ei äriühendus ega sihtäriühingu ülevõtmine.
This statement reflects a misunderstanding of the Spanish tax system since these two Articles do not prevent a group of companies that jointly acquires control of a target company from deducting a corresponding fraction of the goodwill resulting from the operation.
See seisukoht näitab, et Hispaania maksusüsteemist on valesti aru saadud, kuna kõnealuse kahe artikliga ei takistata sihtäriühingu üle ühiselt kontrolli omandaval äriühingute rühmal maha arvamast tehingust tuleneva firmaväärtuse vastavat osa.
Hence, application of these two Articles does not require individual control of the target company in order to benefit from the measure at issue.
Seetõttu ei ole nende kahe artikli kohaldamisel kõnealusest meetmest kasusaamiseks nõutav individuaalne kontroll sihtäriühingu üle.
In this context, it would be inappropriate to consider that Article 12(5) TRLIS offers more favourable treatment than Articles 11(4) or 89(3) TRLIS as regards the controlling position of the beneficiaries.
Sellega seoses ei oleks asjakohane väita, et TRLISe artikli 12 lõikes 5 käsitletakse abisaajate valitsevat seisundit soodsamalt kui TRLISe artikli 11 lõikes 4 või artikli 89 lõikes 3.
The Spanish authorities point out that the Commission also incorrectly refers to Article 12(3) TRLIS to establish an alleged advantage under Article 12(5) TRLIS: Article 12(3) applies to situations of depreciation in case of an objective loss recorded by the target company, whereas Article 12(5) TRLIS complements this provision and reflects the loss of value attributable to depreciation of the financial goodwill.
Hispaania ametiasutused rõhutavad, et komisjon on TRLISe artikli 12 lõike 5 alusel antava väidetava eelise olemasolu kindlakstegemisel vääralt osutanud ka TRLISe artikli 12 lõikele 3 – artikli 12 lõiget 3 kohaldatakse amortisatsiooni suhtes sihtäriühingu registreeritud objektiivse kahjumi korral, samas kui TRLISe artikli 12 lõige 5 täiendab seda sätet ning kajastab rahalise firmaväärtuse amortiseerimisega seotud väärtuse vähenemist.
Fifthly, the Commission Notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation [21] (hereinafter the Commission Notice) explicitly states that amortisation rules do not imply State aid.
Viiendaks on äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamist käsitlevas komisjoni teatises [21] (edaspidi „komisjoni teatis”) selgesõnaliselt sätestatud, et amortisatsiooni arvestamist käsitlevad eeskirjad ei tähenda riigiabi olemasolu.
Since the current amortisation coefficient for financial goodwill over a minimum of 20 years is the same as the amortisation coefficient for goodwill, the rule does not constitute an exception to the general tax system.
Kuna rahalise firmaväärtuse amortiseerimise puhul vähemalt 20-aastase ajavahemiku jooksul kehtib praegu sama koefitsient mis firmaväärtuse amortiseerimise korral, ei saa kõnealust eeskirja pidada erandiks üldisest maksusüsteemist.
Finally, the 30 interested parties also consider that if the measure at issue constituted an advantage, the ultimate beneficiaries would be the target company’s shareholders since they would receive the price paid by the acquiring company benefitting from the measure at issue.
30 huvitatud isikut leidsid samuti, et kui kõnealuse meetme puhul oleks tegemist eelisega, oleksid lõplikud abisaajad sihtäriühingu aktsionärid, kuna nemad saaksid kõnealust meedet kasutava omandava äriühingu makstava hinna.
The measure at issue does not favour certain undertakings or production
Kõnealune meede ei soodusta teatavaid ettevõtjaid või tootmist
Firstly, Spain maintains that Article 12(5) TRLIS is a general measure since it is open to any Spanish company whatever its activity, sector, size, form or other characteristics.
Esiteks jäävad Hispaania ametiasutused seisukohale, et TRLISe artikli 12 lõige 5 on üldmeede, kuna see on kättesaadav kõigile Hispaania äriühingutele sõltumata nende tegevusest, sektorist, suurusest, vormist või muudest tunnustest.
The only condition for the taxpayer to be able to benefit from the measure at issue is to be tax resident in Spain.
Ainsa tingimusena peab maksumaksja kõnealuse meetme kasutamiseks olema maksuresident Hispaanias.
The fact that not all taxpayers benefit from the measure in question does not make it selective.
Asjaolu, et kõnealust meedet ei kasuta kõik maksumaksjad, ei tee seda valikuliseks.
Therefore, Article 12(5) TRLIS is neither de facto nor de jure selective within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Seetõttu ei ole TRLISe artikli 12 lõige 5 ei de facto ega de jure valikuline EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Accordingly, by letter dated 14 July 2008 [22], the Spanish authorities provided data extracted from the 2006 Spanish tax returns which show that all types of companies (SMEs and large undertakings), as well as companies active in different economic sectors, had benefited from the measure at issue.
Sellele vastavalt esitasid Hispaania ametiasutused 14. juuli 2008. aasta kirjaga [22] Hispaania 2006. aasta maksudeklaratsioonidest võetud andmed, millest ilmneb, et kõnealust meedet on kasutanud eri majandussektorites tegutsevad eri tüüpi äriühingud (VKEd ja suurettevõtted).
The Spanish authorities also stress that in a recent judgment [23], the Court of First Instance indicated that a limited number of beneficiaries is not sufficient in itself to establish the selectivity of the measure since that group can actually represent all of the undertakings in a particular legal and factual situation.
Samuti rõhutavad Hispaania ametiasutused tõika, et oma hiljutises otsuses [23] märkis esimese astme kohus, et abisaajate piiratud arv ei ole iseenesest piisav argument meetme valikulisuse üle otsustamisel, kuna asjaomasesse rühma võivad tegelikult kuuluda kõik ettevõtjad oma konkreetses õiguslikus ja faktilises olukorras.
In particular, the Spanish authorities stress that the measure at issue bears similarities with a recent case [24] that the Commission considered to be a general measure and they therefore request the same treatment.
Eelkõige rõhutavad Hispaania ametiasutused, et kõnealusel meetmel on sarnasusi ühe hiljutise juhtumiga, [24] mida komisjon pidas üldmeetmeks, ning seetõttu soovivad Hispaania ametiasutused samasugust käsitlemist.
Secondly, according to the Spanish authorities and the 30 interested parties, in its initiating Decision the Commission mixed up the concept of selectivity and the objective conditions of the measure at issue which refer only to certain transactions (i.e. shareholding in a foreign target company).
Teiseks on Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut seisukohal, et komisjon ajas menetluse algatamise otsuses segi valikulisuse kontseptsiooni ja kõnealuse meetme objektiivsed tingimused, mis osutavad ainult teatavatele tehingutele (st osaluse omandamisele välismaises sihtäriühingus).
Indeed, the Commission alleges that Article 12(5) TRLIS is selective since the same treatment is not granted to comparable investments in Spanish companies.
Komisjon väidab tõepoolest, et TRLISe artikli 12 lõige 5 on valikuline, kuna võrreldavaid investeeringuid Hispaania äriühingutes ei kohelda samaväärselt.
However, the Commission fails to recognise that the selectivity criterion is not determined by the fact that the beneficiary of the measure at issue is a group of companies or a multinational company that has a share in a target company.
Komisjon ei tunnusta siiski, et valikulisuse kriteeriumi ei määra kindlaks asjaolu, et kõnealusest meetmest saab kasu sihtäriühingus osalust omav äriühingute rühm või rahvusvaheline äriühing.
The fact that a measure benefits only companies that comply with the objective criterion laid down in the measure at issue does not in itself make it selective.
Asjaolu, et meedet kasutavad ainult meetmes sätestatud objektiivsele kriteeriumile vastavad äriühingud, ei tee meedet iseenesest valikuliseks.
The selectivity criterion implies that subjective restrictions should be imposed on the beneficiary of the measure at issue.
Valikulisuse kriteerium tähendab, et kõnealuse meetme kasutajate suhtes tuleks seada subjektiivsed piirangud.
The selectivity criterion created for this procedure is inconsistent with previous Commission practice and too vague and broad.
Käesoleva menetluse puhul seatud valikulisuse kriteerium ei ole kooskõlas komisjoni varasema praktikaga, samuti on see on liiga ebamäärane ja laialivalguv.
Taking this concept further would lead to the erroneous conclusion that most tax deductible expenses fall within the scope of Article 87(1) of the Treaty.
Sellise kontseptsiooni edasine järgimine viiks eksliku järelduseni, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse kuulub enamik mahaarvatavaid kulusid.
The Spanish authorities add that the fact of limiting the amortisation of financial goodwill to that resulting from the acquisition of a significant shareholding in a target company is not sufficient to remove the general character of the measure at issue, since it applies indiscriminately to any company that is tax resident in Spain with no further requirements.
Hispaania ametiasutused lisavad, et asjaolu, et rahalise firmaväärtuse amortiseerimine on piiratud sihtäriühingus märkimisväärse osaluse omandamisest tuleneva väärtusega, ei ole piisav kõnealuse meetme üldise iseloomu välistamiseks, kuna seda kohaldatakse ilma lisanõueteta ja mittediskrimineerival viisil kõikide äriühingute suhtes, kes on Hispaanias maksuresidendid.
In line with the case-law of the European Court of Justice [25], a measure which benefits all undertakings in national territory, without distinction, cannot therefore constitute State aid.
Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga [25] ei ole meede, mis toob kasu kõigile riigi territooriumil asuvatele ettevõtjatele vahet tegemata, riigiabi.
Thirdly, as regards the 5 % threshold, this level does not set a minimum amount to be invested and therefore the measure at issue does not benefit only large undertakings.
Kolmandaks, 5 %-line alammäär ei kehtesta minimaalset investeeritavat summat ning seega ei saa kõnealusest meetmest kasu ainult suurettevõtjad.
As for the fact that there is no requirement for the seller to pay capital gains in order for the measure at issue to apply, the Spanish authorities consider this to be irrelevant since control of income received abroad by a seller who is not liable for tax in Spain lies outside their field of competence.
Asjaolu, et müüjalt ei nõuta kõnealuse meetme kohaldamiseks kapitalikasumi maksu tasumist, ei pea Hispaania ametiasutused oluliseks, kuna Hispaania mittemaksukohustuslasest müüja välismaal saadud tulu kontrollimine ei kuulu nende pädevusse.
Lastly, limiting the scope of a measure — for fiscal technical reasons — to shareholding acquisitions in target companies is consistent with the situation resulting from the implementation of various Community Directives.
Lõpuks, meetme reguleerimisala tehnilistel maksunduslikel põhjustel sihtäriühingutes osaluse omandamisega piiramine on kooskõlas mitmesuguste ühenduse direktiivide rakendamisest tuleneva olukorraga.
For example, as a result of Council Directive 2003/49/EC of 3 June 2003 on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States [26] (hereinafter the Cross-border Interest and Royalty Payments Directive) and Council Directive 2003/123/EC of 22 December 2003 amending Directive 90/435/EEC on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States [27] (hereinafter the Parents-Subsidiary Directive), the tax treatment of dividends, interests or royalties may differ according to whether the payment is made to a domestic or a foreign company.
Näiteks võib nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ (eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) [26] (edaspidi „piiriüleste intressimaksete ja litsentsitasude direktiiv”) ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiivi 2003/123/EÜ (millega muudetakse direktiivi 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) [27] (edaspidi „ema- ja tütarettevõtjate direktiiv”) tulemusel dividendide, intressimaksete või litsentsitasude maksustamine erineda sõltuvalt sellest, kas makse tehakse kodu- või välismaisele äriühingule.
Fourthly, the introduction of the measure at issue is in any case justified by the principle of neutrality, which underlies all Spanish tax legislation.
Neljandaks, kõnealuse meetme kehtestamist võib igal juhul põhjendada neutraalsuse põhimõttega, millel põhinevad kõik Hispaania maksuseadused.
This principle implies that the tax treatment of an investment should be neutral irrespective of the instruments used, whether transfer of assets, business combination or share acquisition.
Selle põhimõtte kohaselt tuleks investeeringut maksustada neutraalsel alusel sõltumata kasutatavast vahendist, olgu selleks siis vara üleandmine, äriühendus või osaluse omandamine.
Therefore, the tax amortisation of an investment should be identical whatever the instrument used to carry out the acquisition in question.
Seega peaks amortiseerimine investeeringu puhul olema identne ükskõik millise asjaomase omandamise teostamiseks kasutatava vahendi puhul.
The final aim of the measure at issue, in this broader perspective, is to ensure the free movement of capital by avoiding discriminatory tax treatment between transactions with target companies and purely domestic transactions.
Kõnealuse meetme lõppeesmärk sellises laiemas plaanis on tagada kapitali vaba liikumine, vältides diskrimineerivaid maksustamislahendusi sihtäriühingutega tehtavate tehingute ja üksnes kodumaiste tehingute puhul.