natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reference method for determining the rate of loss of vitreous aspect of durum wheat, currently mentioned in Part IV of Annex I to Regulation (EU) No 1272/2009, is described in Part VIII of the said Annex.
Määruse (EL) nr 1272/2009 I lisa IV osas nimetatud standardmeetodit kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks on kirjeldatud nimetatud lisa VIII osas.
Following the work of the CEN, that method should be replaced by European standard EN 15585:2008.
Euroopa Standardikomitee tehtud muudatustest lähtuvalt tuleb see meetod asendada Euroopa standardiga EN 15585:2008.
The abovementioned standard should be included and Part VIII of Annex I deleted.
Kõnealune standard tuleb lisada määrusesse ja I lisa VIII osa tuleb välja jätta.
International reference method ISO 7971/2:1995 for determining the specific weight, currently mentioned in Part IV of Annex I to Regulation (EU) No 1272/2009, has been updated by European and international standard EN ISO 7971/3:2009.
Määruse (EL) nr 1272/2009 I lisa IV osas nimetatud mahukaalu määramise standardmeetodit ISO 7971/2:1995 on ajakohastatud vastavalt Euroopa ja rahvusvahelisele standardile EN ISO 7971/3:2009.
This Regulation should apply from the date from which the provisions of Regulation (EU) No 1272/2009 become applicable to cereals.
Käesolevat määrust tuleb kohaldada alates kuupäevast, mil määruse (EL) nr 1272/2009 sätteid hakatakse kohaldama teravilja suhtes.
However, in order to enable the Member States to implement the amendments and updates introduced by this Regulation, in particular as regards impurities and references to standard EN 15587, a reasonable deadline should be set for the implementation of certain provisions.
Et aga liikmesriikidel oleks võimalik teha käesoleva määruse kohased muudatused ja ajakohastamised, eelkõige seoses lisanditega ja viidetega standardile EN 15587, tuleb teatavate sätete puhul näha ette mõistlik ajavahemik.
The amendments in question should therefore apply only from the marketing year 2011/12.
Seepärast tuleb kõnealuseid muudatusi kohaldada alles alates turustusaastast 2011/2012.
the first indent of paragraph 2 is replaced by the following:
lõike 2 esimene taane asendatakse järgmise tekstiga:
for cereals: in Annex I, Parts III, IV, V, VII and XII,’;
teravilja puhul I lisa III, IV, V, VII ja XII osas,”
To determine the quality of cereals offered for, or placed in, intervention, the methods to be used shall be those described in Annex I, established by the latest versions of the relevant European and/or international standards, as the case may be, in force on the first day of each marketing year.’.
Sekkumiseks pakutava või vastu võetava teravilja kvaliteedi kindlakstegemiseks kasutatakse I lisas nimetatud meetodeid, mis sätestatakse vastavalt vajadusele Euroopa või/ja rahvusvahelistes standardites sellisel kujul, nagu nad on jõus iga turustusaasta esimesel päeval.”
However, Article 1(2), as regards point B of Part II, Part III, point (a) of Part IV and Part V of Annex I to Regulation (EU) No 1272/2009, shall apply from 1 July 2011.
Artikli 1 punkti 2 kohaldatakse alates 1. juulist 2011, kui see on seotud määruse (EL) nr 1272/2009 I lisa II osa puntiga B, III osaga, IV osa punktiga a või V osaga.
Annex I to Regulation (EU) No 1272/2009 is amended as follows:
Määruse (EÜ) nr 1272/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.
Parts II to V are replaced by the following:
II–V osa asendatakse järgmisega:
Minimum quality requirements referred to in Part I
I osas ettenähtud kvaliteedi miinimumnõuded
indicates analysis required without specific limit but content to be taken into account for maximum limits set in points 2 and 4 of the table.
vajalik analüüs, mille puhul konkreetseid piire ei seata, kuid mille tulemusi tuleb arvestada tabeli 2. ja 4. punktis sätestatud ülemmäärade puhul.
“n.a.”:
„ei kohaldata”
not applicable, not requiring analysis.
ei kohaldata, analüüsi vaja ei ole.
Maximum moisture content
Maksimaalne niiskusesisaldus
Maximum percentage of matter which is not basic cereal of unimpaired quality
Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent
Impurities other than mottled grains
Muud lisandid kui plekilised terad
grains damaged by pests
kahjurite kahjustatud terad
Mottled grains
Plekilised terad
husks (cob fragments in the case of maize)
seemnekestad (maisitõlviku osad)
impurities of animal origin
loomset päritolu lisandid
Maximum percentage of wholly or partially mitadiné grains
Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent
n a.
ei kohaldata
Minimum protein content [2]
Minimaalne proteiinisisaldus [2]
Minimum Zeleny index (ml)
Zélény indeksi alammäär (ml)
Matter other than basic cereals of unimpaired quality is defined in Part III of this Annex.
Käesoleva määruse kohaldamisel on koostisosad, mida ei tohi sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteravili, määratletud käesoleva lisa III osas.
Grains of basic cereals and other cereals which are damaged or decayed are classified as “miscellaneous impurities” even if they have defects which belong to other categories.
Põhiteravilja ja muu teravilja terasid, mis on riknenud või mädanenud, käsitatakse „prügilisandina”, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse.
DEFINITION OF MATTER OTHER THAN BASIC CEREALS OF UNIMPAIRED QUALITY
NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRATLEMINE, MIDA EI TOHI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHITERAVILJAD
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “broken grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „katkised terad” sama mis standardis EN 15587.
For maize, “broken grains” means pieces of grain or grains which pass through a sieve with a circular mesh 4,5 mm in diameter.
Maisi puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 4,5 mm avadega sõela.
For sorghum, “broken grains” means pieces of grain or grains which pass through a sieve with a circular mesh 1,8 mm in diameter.
Sorgo puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 1,8 mm avadega sõela.
Shrivelled grains
Kidurad terad
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “shrivelled grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kidurad terad” sama mis standardis EN 15587.
However, for barley from Estonia, Latvia, Finland and Sweden, “shrivelled grains” means grains with a specific weight of at least 64 kilograms per hectolitre offered for, or placed in, intervention in those Member States, grains which, after elimination of all other matter referred to in this Annex, pass through sieves with apertures of 2,0 mm.
Eestis, Lätis, Soomes ja Rootsis käsitatakse odra puhul kidurate teradena teri, mille mahukaal on vähemalt 64 kg hektoliitri kohta ja mida pakutakse sekkumiseks või võetakse selleks vastu nimetatud liikmesriikides, samuti teri, mis pärast kõigi käesolevas lisas nimetatud muude koostisosade eemaldamist lähevad läbi 2,0 mm piklike avadega sõela.
“Shrivelled grains” does not apply to maize or sorghum.
Määratlust „kidurad terad” maisi ja sorgo puhul ei kohaldata.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “other cereals” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „muud teraviljad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “other cereals” means all grains of cultivated cereals which do not belong to the species of grain sampled.
Maisi ja sorgo puhul käsitatakse muude teraviljadena kõigi viljeldavate teraviljade teri, mis ei kuulu proovis esindatud terade liiki.
Grains damaged by pests
Kahjurite kahjustatud terad
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “grains damaged by pests” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kahjurite kahjustatud terad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “grains damaged by pests“ means all grains showing a visible deterioration attributable to attack by insects, rodents, mites or other grain pests.
Maisi ja sorgi puhul on kahjurite kahjustatud terad kõik sellised terad, millel on putukate, näriliste, lestade või muude viljakahjurite põhjustatud nähtavad kvaliteedi halvenemise tunnused.
Grains in which the germ is discoloured
Terad, mille idu värvus on muutunud
For durum wheat and common wheat, the definition is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu ja pehme nisu puhul on määratlus „terad, mille idu värvus on muutunud” sama mis standardis EN 15587.
“Grains in which the germ is discoloured” does apply to barley, maize or sorghum.
Määratlust „terad, mille idu värvus on muutunud” ei kohaldata odra, maisi ja sorgo suhtes.
Grains overheated during drying
Kuivatamise käigus ülekuumenenud terad
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “grains overheated during drying” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kuivatamise käigus ülekuumenenud terad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “grains overheated during drying” are those which show external signs of scorching but which are not damaged grains.
Maisi ja sorgo puhul on kuivatamise käigus ülekuumenenud terad sellised, millel on välised põletuse tunnused, kuid mis ei ole riknenud terad.
For durum wheat, the definition of “mottled grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu puhul on määratlus „plekilised terad” sama mis standardis EN 15587.
“Mottled grains” does not apply to common wheat, barley, maize or sorghum.
Määratlust „plekilised terad” pehme nisu, odra, maisi ja sorgo puhul ei kohaldata.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “sprouted grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „kasvama läinud terad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “sprouted grains” are those in which the radicle or plumule is clearly visible to the naked eye.
Maisi ja sorgo puhul on kasvama läinud terad need, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “extraneous seeds” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „võõrseemned” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “extraneous seeds” are seeds of plants, whether or not cultivated, other than cereals.
Maisi ja sorgo puhul on võõrseemned kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned.
They include seeds not worth recovering, seeds which can be used for livestock but which are not cereals, and noxious seeds.
Need on kõlbmatud seemned, mida saab kasutada loomasöödaks, kuid mis ei ole teraviljad ega väliste haigustunnustega seemned.
“Noxious seeds” means seeds which are toxic to humans and animals, seeds hampering or complicating the cleaning and milling of cereals and seeds affecting the quality of products processed from cereals.
Väliste haigustunnustega seemned on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teravilja puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “damaged grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „riknenud terad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, “damaged grains” means grains which have become unusable for livestock feed on account of putrefaction, mildew (including fusariosis), or bacterial or other causes.
Maisi ja sorgo puhul on riknenud terad sellised, mis on loomasöödana kasutamiseks kõlbmatuks muutunud mädanemise, jahukaste (sh fusarioos), bakterite või mõne muu põhjuse tõttu.
“Damaged grains” also includes grains damaged by spontaneous heat generation or too extreme heating during drying; such grains are fully-grown grains in which the tegument is coloured greyish brown to black, while the cross-section of the kernel is coloured yellowish-grey to brownish-black.
Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad; need on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja mille tuuma ristlõike värvus on kollakashallist pruunjasmustani.
In standard EN 15587, for durum wheat, common wheat and barley, the definition of “grains affected by fusariosis” is included in that of “damaged grains”.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul hõlmab standardi EN 15587 määratlus „riknenud terad” ka furioossete terade määratlust.
For durum wheat, common wheat and barley, the definition of “extraneous matter” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu, pehme nisu ja odra puhul on määratlus „võõrkehad” sama mis standardis EN 15587.
For maize and sorghum, all matter in a sample which passes through a sieve with apertures of 1 mm, with the exception of live and dead insects, is considered to be extraneous matter.
Maisi ja sorgo puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki teraviljaproovi koostisosi, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela, v.a elus või surnud putukad.
Husks (cob fragments in the case of maize).
Seemnekestad (maisitõlviku osad)
Ergots
Tungalterad
Decayed grains
Mädanenud terad
For durum wheat and common wheat, the definition of “decayed grains” is that contained in standard EN 15587.
Kõva nisu ja pehme nisu puhul on määratlus „mädanenud terad” sama mis standardis EN 15587.
“Decayed grains” does not apply to barley, maize or sorghum.
Määratlust „mädanenud terad” odra, maisi ja sorgo puhul ei kohaldata.
Impurities of animal origin.
Loomset päritolu lisandid
Mitadiné grains
Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad
Mitadiné grains of durum wheat are grains whose kernels cannot be regarded as entirely vitreous.
Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana.
They are also defined in standard EN 15585.
Need on määratletud ka standardis EN 15585.
“Grain impurities” means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests, grains in which the germ is discoloured, mottled grains and grains overheated during drying.
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
“Miscellaneous impurities” means extraneous seeds, damaged grains (including grains affected by fusariosis), extraneous matter, husks, ergot, decayed grains and impurities of animal origin.
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad ja loomset päritolu lisandid.
“Grain impurities” means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests, grains in which the germ is discoloured (only where the content exceeds 8 %) and grains overheated during drying.
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad (üksnes siis, kui nende osakaal on üle 8 %) ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
“Grain impurities” means shrivelled grains, grains of other cereals, grains damaged by pests and grains overheated during drying.
Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
“Miscellaneous impurities” means extraneous seeds, damaged grains (including grains affected by fusariosis), extraneous matter, husks and impurities of animal origin.
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid.
“Grain impurities” means grains of other cereals, grains damaged by pests and grains overheated during drying.
Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.
“Miscellaneous impurities” means extraneous seeds, damaged grains (including grains affected by fusariosis), extraneous matter, cob fragments and impurities of animal origin.
Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad (sh fusarioossed terad), võõrkehad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid.
Methods used for determining the quality of cereals offered for, or placed in, intervention
Meetodid, mida kasutatakse sekkumiseks pakutud või vastuvõetud teravilja kvaliteedi määramiseks
Pursuant to Article 7, the following methods are to be used to determine the quality of cereals offered for, or placed in, intervention:
Sekkumiseks pakutud või vastuvõetud teravilja kvaliteedi määramiseks kasutatakse vastavalt artiklile 7 järgmisi meetodeid:
the reference method for determining matter other than basic cereals of unimpaired quality:
standardmeetod laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade määramiseks on:
for common wheat, durum wheat and barley: standard EN 15587,
pehme nisu, kõva nisu ja odra puhul standard EN 15587;
for maize and sorghum: the method set out in Part V of this Annex;
maisi ja sorgo puhul käesoleva lisa V osas nimetatud meetod;
the reference method for determining the moisture content:
standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks on:
for maize: standard EN ISO 6540,
maisi puhul EN ISO 6540;
for cereals other than maize: standard EN ISO 712, or
muude teraviljade kui mais puhul standard EN ISO 712 või
an infrared technology-based method.
infrapunatehnoloogial põhinev meetod.
In the event of a dispute, only the results of standard EN ISO 6540 for maize and EN ISO 712 for cereals other than maize are to considered valid;
Lahkarvamuse korral loetakse tõeseks üksnes standardi EN ISO 6540 tulemused maisi puhul ja standardi EN ISO 712 tulemused muude teraviljade kui mais puhul;
the reference method for determining the tannin content of sorghum: standard ISO 9648;
standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648 meetod;
the reference method for determining the non-stickiness and machinability of the dough obtained from common wheat: that set out in Part VII of this Annex;
standardmeetod pehmest nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks on nimetatud käesoleva lisa VII osas;
the reference method for determining the protein content in durum wheat and ground common wheat: that set out in:
standardmeetod kõva nisu ja pehme nisu jahvatatud terade proteiinisisalduse määramiseks on
standard EN ISO 20483, or
standard EN ISO 20483 või
In the event of a dispute, only the results obtained from applying standard EN ISO 20483 are to be considered valid;
Lahkarvamuse korral loetakse tõeseks üksnes standardi EN ISO 20483 tulemused;
the reference method for determining the Zeleny index of ground common wheat: that set out in standard EN ISO 5529;
jahvatatud hariliku nisu Zeleny indeks määratakse vastavalt standardi EN ISO 5529 meetodile;
the reference method for determining the Hagberg falling number (amylase activity test): that set out in standard EN ISO 3093;
langemisarv (amülaasi aktiivsus) määratakse vastavalt standardi EN ISO 3093 meetodile;
the reference method for determining the rate of loss of the vitreous aspect of durum wheat: that set out in standard EN 15585;
standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks on standard EN 15585;
the reference method for determining the specific weight: that set out in standard EN ISO 7971/3;
standardmeetod mahukaalu määramiseks on standard EN ISO 7971/3;
the sampling and analysis methods for establishing the rate of mycotoxins: those referred to in the Annex to Regulation (EC) No 1881/2006 and set out in Annexes I and II to Commission Regulation (EC) No 401/2006
proovivõtu- ja standardanalüüsimeetodid mükotoksiinide taseme määratlemiseks on esitatud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisas ja sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 I ja II lisas.
Reference method for determining matter other than basic cereals of unimpaired quality in the case of maize and sorghum
Standardmeetod laitmatu kvaliteediga põhiteraviljade hulka mittekuuluvate koostisosade määramiseks maisi ja sorgo puhul
Shake an average sample of 500 g in the case of maize and 250 g in the case of sorghum for half a minute in a sieve which has slotted perforations of 1,0 mm. Check for live pests and dead insects in the fraction passed through the sieve.
Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Kontrollitakse, et sõelutud osas ei ole elus kahjureid ega surnud putukaid.
Using tweezers or a spatula, extract from the matter retained by the sieve with slotted perforations of 1,0 mm stones, sand, fragments of cob or straw and other extraneous matter.
Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosadest kivid, liiv, maisitõlviku- või õletükid ja muud võõrkehad.
Using a separator, separate the fraction retained by the sieve with slotted perforations of 1,0 mm to obtain a subsample of 100 to 200 g in the case of maize or 25 to 50 g in the case of sorghum.
1,0 mm piklike avadega sõelale jäänud osa jagatakse proovijagaja abil selliselt, et saada maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov.
Weigh this subsample.
Proov kaalutakse.
Using tweezers or a spatula, extract the other cereals, grains damaged by pests, grains overheated during drying, sprouted grains, extraneous seeds, damaged grains, husks and impurities of animal origin.
Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muud teraviljad, kahjurite kahjustatud terad, kuivatamise käigus ülekuumenenud terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad ja loomset päritolu lisandid.
In the case of sorghum, grains still attached to the husk must be separated from the husk, the latter constituting miscellaneous impurities.
Sorgo puhul tuleb seemnekestas terad eemaldada kestast, mis loetakse mitmesuguste lisandite hulka.
Then assess the state of the grain.
Seejärel liigitatakse tera sobivasse klassi.
Sieve the subsample from which all impurities have been removed for 30 seconds in a sieve with circular mesh 4,5 mm in diameter in the case of maize and 1,8 mm in diameter in the case of sorghum.
Osaproovi, millest on eemaldatud kõik lisandid, sõelutakse 30 sekundit läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela maisi puhul ja läbi 1,8 mm avadega sõela sorgo puhul.
The matter which passes through this sieve is to be considered as broken grains.
Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse katkiste teradena.
Groups of matter other than basic cereals of unimpaired quality, determined according to the method referred to in point 1 must be weighed very carefully to the nearest 0,01 g and distributed according to percentage over the average sample.
Vastavalt punktis 1 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mida ei tohi sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiteraviljad, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimäärale.
The particulars should be entered in the analysis report to the nearest 0,1 %.
Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega.
Indicate the presence of live pests.
Elus kahjurite leidumine proovis tuleb ära märkida.
sample separator, for example a conical or riffle apparatus;
proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism;
precision balance capable of weighing to an accuracy of 0,01 g (i.e. with a display precision of 0,001 g);
analüütilised kaalud täpsusega 0,01 g (kuva 0,001 g täpsusega);
sieves with slotted perforations of 1,0 mm and sieves with a circular mesh 1,8 mm and 4,5 mm in diameter.
1,0 mm piklike avadega sõel ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõel.
Sieves must conform to standard ISO 5223.
Sõelad peavad vastama standardile ISO 5223.
Parts VI and VIII are deleted.
VI–VIII lisa jäetakse välja.
In Part XII, point 3 is replaced by the following:
XII osa punkt 3 asendatakse järgmisega:
The reference methods to be used for determining the quality of cereals offered for, or placed in, intervention are those set out in Parts III, IV, V and VII of this Annex.’
Sekkumiseks pakutava või vastu võetava teravilja kvaliteedi määramiseks kasutatavad standardmeetodid on kehtestatud käesoleva lisa III, IV, V ja VII osas.”
of which maximum 3 % for impurities other than grains affected by fusariosis.
millest kõige rohkem 3 % langeb muude lisandite kui furioossete terade arvele.
As a percentage of dry matter.
protsendina kuivainest.