natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy has proposed that Mr Fernando AFONSO be appointed to replace Mr Juan Esteban VERASTEGUI as Head of Mission of the European Union mission EU SSR GUINEA-BISSAU from 1 July 2010,
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku nimetada Juan Esteban VERASTEGUI asemel alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu missiooni EU SSR GUINEA-BISSAU juhiks Fernando AFONSO,
Mr Fernando AFONSO is hereby appointed as Head of Mission of the European Union mission in support of security sector reform in the Republic of Guinea-Bissau (EU SSR GUINEA-BISSAU), from 1 July 2010.
Fernando AFONSO nimetatakse käesolevaga Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni (EU SSR GUINEA-BISSAU) juhiks alates 1. juulist 2010.
Political and Security Committee Decision EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008 of 5 March 2008 is hereby repealed.
Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks poliitika- ja julgeolekukomitee 5. märtsi 2008. aasta otsus EU SSR GUINEA-BISSAU/1/2008.
Done at Brussels, 15 June 2010.
Brüssel, 15. juuni 2010
OJ L 73, 15.3.2008, p. 34.
ELT L 73, 15.3.2008, lk 34.
on guidelines for the calculation of land carbon stocks for the purpose of Annex V to Directive 2009/28/EC
juhendi kohta maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale
(notified under document C(2010) 3751)
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3751 all)
Having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC [1], and in particular Annex V, part C, point 10 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, [1] eriti selle V lisa C osa 10. punkti,
Directive 2009/28/EC lays down rules for calculating the greenhouse gas impact of biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators, which take into account emissions from carbon stock changes caused by land use change.
Direktiiviga 2009/28/EÜ on sätestatud valemid biokütustest ja muudest vedelatest biokütustest ning nendega võrreldavatest fossiilkütustest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks, mille puhul arvestatakse maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevat heidet.
Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels and amending Council Directive 93/12/EEC [2] includes corresponding rules as far as biofuels are concerned.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta [2] hõlmab asjaomaseid eeskirju biokütustega seoses.
The Commission should draw its guidelines for the calculation of land carbon stocks on the 2006 Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories.
Komisjoni juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks peaks tuginema riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamist käsitlevale valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 2006. aasta juhisele.
Those Guidelines were intended for national greenhouse gas inventories and are not expressed in a form that is readily applicable by economic operators.
Nimetatud juhis töötati välja riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise tarbeks ning selle vorm ei ole hõlpsasti kohandatav ettevõtjate vajaduste jaoks.
It is therefore appropriate, where IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories lack the necessary information for purposes of biofuel and bioliquid production or where such information is not accessible, to draw on other scientific sources of data.
Kui riiklike kasvuhoonegaaside andmekogude koostamise IPCC juhis ei hõlma biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalikku teavet või kui selline teave ei ole kättesaadav, on asjakohane tugineda muudele teaduslikele andmeallikatele.
For the calculation of the carbon stocks in soil organic matter it is appropriate to take into account climate, soil type, land cover, land management and input.
Mulla orgaanilises aines sisalduva süsinikuvaru arvutamisel tuleb arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid.
For mineral soils, the IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon is an appropriate method to use for this purpose as it covers the global level.
Mineraalmulla puhul on mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks asjakohane kasutada ICPP 1. määramistasandit kui üldist tasandit.
For organic soils, the IPCC methodology addresses in particular carbon loss following soil drainage and does this only through annual losses.
Turvasmulla puhul käsitleb IPCC metoodika eelkõige mulla kuivendamisest tulenevat süsinikukadu ja seda üksnes aastase kao põhjal.
As soil drainage normally results in high carbon stock loss that cannot be compensated by the greenhouse gas saving of biofuels or bioliquids and as drainage of peatland soil is prohibited by the sustainability criteria laid down by Directive 2009/28/EC, it suffices to lay down general rules for determining soil organic carbon or carbon losses in organic soils.
Et mulla kuivendamise tagajärjeks on tavaliselt suur süsinikukadu, mida ei ole võimalik korvata biokütuste ja vedelate biokütuste tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega, ning et turbarabade kuivendamine on direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumide kohaselt keelatud, piisab mulla orgaanilise süsiniku sisalduse või turvasmulla süsinikukao määramiseks üldiste valemite kehtestamisest.
For the calculation of carbon stock in living biomass and dead organic matter a low complexity approach corresponding to IPCC Tier 1 methodology for vegetation should be an appropriate method.
Elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru arvutamiseks peaks asjakohane olema vähekeerukas meetod, mis vastab taimestikku käsitlevale IPCC 1. määramistasandi metoodikale.
In accordance with that methodology it is reasonable to assume that all carbon stock in living biomass and dead organic matter is lost from the land upon conversion.
Kõnealuse metoodika kohaselt tuleks eeldada, et maakasutuse muutmise käigus kaob sellest kogu elusa biomassi ja surnud orgaanilise aine süsinikuvaru.
Dead organic matter is usually of low significance in land conversion for the establishment of crops for the production of biofuels and bioliquids, but should be taken into account at least for closed forests.
Maakasutuse muutmisel seoses biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks vajalike kultuuridega on surnud orgaaniline aine tavaliselt vähetähtis, kuid sellega peab arvestama vähemalt kõrgmetsade puhul.
In calculating the greenhouse gas impact of land conversion, economic operators should be able to use actual values for the carbon stocks associated with the reference land use and the land use after conversion.
Maakasutuse muutmisest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju arvutamisel peaks ettevõtjatel olema võimalik kasutada süsinikuvarude kohta tegelikke andmeid, mis on seotud maa võrdluskasutusega ja maakasutusega pärast maakasutuse muutmist.
They should also be able to use standard values and it is appropriate for these guidelines to provide them.
Samuti peaks neil olema võimalik kasutada standardväärtusi, mis tuleks ette näha käesoleva juhendiga.
It is not necessary, however, to provide standard values for improbable combinations of climate and soil type.
Standardväärtusi kliimatingimuste ja pinnasetüüpide ebatõenäoliste kombinatsioonide tarbeks ette näha ei ole vaja.
Annex V to Directive 2009/28/EC sets out the method for calculating greenhouse gas impacts and contains rules for the calculation of annualised emissions of carbon stock changes from land use changes.
Direktiivi 2009/28/EÜ V lisas on sätestatud meetod kasvuhoonegaaside mõju arvutamiseks ning esitatud valem maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heitkoguse arvutamiseks.
The guidelines annexed to this Decision establish rules for the calculation of land carbon stocks, completing the rules laid down in the Annex V,
Käesolevale otsusele lisatud juhendis on esitatud valemid maa süsinikuvarude arvutamiseks, millega täiendatakse V lisas sätestatud valemeid,
The guidelines for the calculation of land carbon stocks for the purpose of Annex V to Directive 2009/28/EC are set out in the Annex to this Decision.
Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale on esitatud käesoleva otsuse lisas.
Guidelines for the calculation of land carbon stocks for the purpose of Annex V to Directive 2009/28/EC
Juhend maa süsinikuvarude arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ V lisale
Consistent representation of land carbon stocks
Maa süsinikuvarude ühtlustatud kindlaksmääramine
Calculation of carbon stocks
Süsinikuvarude arvutamine
Soil organic carbon stock
Mulla orgaanilise süsiniku sisaldus
Above and below ground vegetation carbon stock
Maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru
Standard soil carbon stock in mineral soils
Mineraalmulla standardne süsinikuvaru
Factors reflecting the difference in soil organic carbon compared to the standard soil organic carbon
Tegurid, mis kajastavad erinevust mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel
Carbon stock values for above and below ground vegetation carbon stock
Süsinikuvaru väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru puhul
These guidelines establish the rules for the calculation of land carbon stocks, both for the reference land use (CSR, as defined in point 7 of Annex V to Directive 2009/28/EC) and the actual land use (CSA, as defined in point 7 of Annex V to Directive 2009/28/EC).
Käesoleva juhendiga kehtestatakse reeglid maa süsinikuvarude arvutamiseks maa võrdluskasutuse (CSR, direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) ja tegeliku maakasutuse (CSA, direktiivi 2009/28/EÜ V lisa 7. punkti kohaselt) puhul.
In point 2 rules are provided in order that land carbon stocks are consistently determined.
punktis on esitatud reeglid, mille alusel on võimalik ühtlustatult kindlaks määrata maa süsinikuvaru.
Point 3 provides the general rule for the calculation of carbon stocks, which consist of two components: soil organic carbon and carbon stock in the above and below ground vegetation.
punktis on esitatud üldine valem selliste süsinikuvarude arvutamiseks, mis koosnevad kahest komponendist: mulla orgaaniline süsinik ning maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru.
Point 4 provides detailed rules for determining the soil organic carbon stock.
punktis on esitatud üksikasjalikud valemid mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks.
For mineral soils it provides the option of following a method that allows the use of values provided for in the guidelines, while the option of using alternative methods is also provided for.
Mineraalmulla kohta on ette nähtud meetod, mis võimaldab kasutada juhendis sätestatud väärtusi, samas on sätestatud ka alternatiivse meetodi kasutamise võimalus.
For organic soils methods are described, but the guidelines do not contain values for determining soil organic carbon stock in organic soils.
Turvasmulla kohta on kirjeldatud meetodit, kuid juhend ei hõlma väärtusi mulla orgaanilise süsinikuvaru määramiseks turvasmullas.
Point 5 provides detailed rules for carbon stock in vegetation, but is only relevant in the case the choice is made not to use values for above and below ground vegetation carbon stock provided in point 8 of the guidelines (the use of the values provided in point 8 is not obligatory and for certain cases it may not contain the appropriate values).
punktis on üksikasjalikult esitatud valemid taimestiku süsinikuvaru määramiseks, kuid see on asjakohane üksnes juhul, kui otsustatakse juhendi 8. punktis sätestatud maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru väärtusi mitte kasutada (8. punktis esitatud väärtuste kasutamine ei ole kohustuslik ning teatavate juhtude tarbeks ei pruugi nende hulgas asjakohaseid väärtusi olla).
Point 6 provides the rules to select the appropriate values in case the choice is made to use the guidelines’ values related to soil organic carbon in mineral soils (these values are provided in points 6 and 7).
punktis on esitatud reeglid asjakohaste väärtuste valimiseks juhul, kui otsustatakse kasutada juhendis ette nähtud mineraalmulla orgaanilise süsiniku sisalduse väärtusi (6. ja 7. punkt).
In these rules reference is made to data layers on climate regions and soil type available through the online Transparency platform established by Directive 2009/28/EC.
Nende reeglite puhul viidatakse kliimapiirkondade ja mullatüüpide andmekihtidele, mis on kättesaadavad direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt internetis loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel.
Those data layers are detailed layers underlying figures 1 and 2 below.
Need andmekihid koosnevad allpool joonistel 1 ja 2 esitatud üksikasjalikest andmetest.
Point 8 provides values for carbon stock in the above and below ground vegetation and related parameters.
punktis on esitatud väärtused maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru kohta ning nendega seotud parameetrid.
Points 7 and 8 provide values for four different land use categories: cropland, perennial crops, grassland and forest land.
ja 8. punktis on esitatud väärtused nelja erineva maakasutuskategooria kohta: põllumaa, mitmeaastased kultuurid, rohumaa ja metsamaa.
Climate regions
Kliimapiirkonnad
Legend: 1 = Tropical, montane; 2 = Tropical, wet; 3 = Tropical, moist, 4 = Tropical, dry; 5 = Warm temperate, moist; 6 = Warm temperate, dry; 7 = Cool temperate, moist; 8 = Cool temperate, dry; 9 = Boreal, moist; 10 = Boreal, dry; 11 = Polar, moist; 12 = Polar, dry.
Legend: 1 = troopiline, mäestikuline; 2 = troopiline, vihmane; 3 = troopiline, niiske; 4 = troopiline, kuiv; 5 = mõõdukalt soe, niiske; 6 = mõõdukalt soe, kuiv; 7 = mõõdukalt jahe, niiske; 8 = mõõdukalt jahe, kuiv; 9 = boreaalne, niiske; 10 = boreaalne, kuiv; 11 = polaarne, niiske; 12 = polaarne, kuiv.
Geographic distribution of soil types
Mullatüüpide geograafiline jagunemine
Legend: 1 = Organic; 2 = Sandy Soils; 3 = Wetland Soils; 4 = Volcanic Soils; 5 = Spodic Soils; 6 = High Activity Clay Soils; 7 = Low Activity Clay Soils; 8 = Other Areas.
Legend: 1 = turvasmuld; 2 = liivmuld; 3 = gleimuld; 4 = vulkaaniline muld; 5 = leedemuld; 6 = kõrgaktiivne savimuld; 7 = madalaktiivne savimuld; 8 = muud alad.
CONSISTENT REPRESENTATION OF LAND CARBON STOCKS
MAA SÜSINIKUVARUDE ÜHTLUSTATUD KINDLAKSMÄÄRAMINE
For determining the carbon stock per unit area associated with CSR and CSA the following rules shall apply:
Selleks et määrata kindlaks süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (CSR) ja maa tegeliku kasutusega (CSA) kohaldatakse järgmiseid reegleid:
the area for which the land carbon stocks are calculated shall for the entire area have similar:
Kogu maa-alal, mille kohta maa süsinikuvaru arvutatakse, on sama:
biophysical conditions in terms of climate and soil type;
biofüüsikaline profiil seoses kliima ja mullatüübiga;
management history in terms of tillage;
maa majandamise ajalugu maa harimise mõistes;
input history in terms of carbon input to soil.
süsinikusisendi ajalugu mulda siseneva süsiniku mõistes.
the carbon stock of the actual land use, CSA, shall be taken as:
Maa tegeliku kasutuse CSAsüsinikuvaru on
in the case of loss of carbon stock: the estimated equilibrium carbon stock that the land will reach in its new use,
süsinikuvaru vähenemise puhul: hinnanguline tasakaalustatud süsinikuvaru, mille maa uues maakasutuses saavutab;
in the case of carbon stock accumulation: the estimated carbon stock after 20 years or when the crop reaches maturity, whichever the earlier.
süsinikuvaru kogunemise puhul: hinnanguline süsinikuvaru kahekümne aasta pärast või kultuuri koristusküpseks saamisel olenevalt sellest, kumb on varem.
CALCULATION OF CARBON STOCKS
SÜSINIKUVARUDE ARVUTAMINE
For the calculation of CSR and CSA the following rule shall apply:
Maa võrdluskasutuse (CSR) ja maa tegeliku kasutuse (CSA) süsinikuvaru arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
the carbon stock per unit area associated with the land use i (measured as mass of carbon per unit area, including both soil and vegetation);
süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maakasutusega i (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas muld ja taimestik);
SOC soil organic carbon (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 4;
SOC mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt 4. osale;
above and below ground vegetation carbon stock (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5 or selected from the appropriate values in point 8;
maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), mis arvutatakse vastavalt 5. punktile või valitakse 8. punkti asjakohaste väärtuste hulgast;
A factor scaling to the area concerned (measured as hectares per unit area).
A mõõtkavategur asjaomase ala jaoks (mõõdetakse hektarites ühiku pindala kohta).
SOIL ORGANIC CARBON STOCK
MULLA ORGAANILINE SÜSINIKUVARU
Mineral soils
Mineraalmuld
For the calculation of SOC the following rule may be used:
Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse (SOC) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
SOC soil organic carbon (measured as mass of carbon per hectare);
mulla orgaanilise süsiniku sisaldus (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
standard soil organic carbon in the 0-30 centimetre topsoil layer (measured as mass of carbon per hectare);
mulla orgaanilise süsiniku standardsisaldus 0–30 cm paksuses mulla pealiskihis (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
land use factor reflecting the difference in soil organic carbon associated with the type of land use compared to the standard soil organic carbon;
maakasutustegur, mis näitab erinevust maakasutustüübiga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;
management factor reflecting the difference in soil organic carbon associated with the principle management practice compared to the standard soil organic carbon;
maa majandamistegur, mis näitab erinevust põhilise majandamistavaga seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel;
input factor reflecting the difference in soil organic carbon associated with different levels of carbon input to soil compared to the standard soil organic carbon.
süsinikusisendi tegur, mis näitab erinevust mulda siseneva süsinikuhulga suurusega seotud mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ja mulla orgaanilise süsiniku standardsisalduse vahel.
For SOCST the appropriate values presented in point 6 shall apply.
SOCST puhul kasutatakse asjakohaseid 6. punktis esitatud väärtusi.
For FLU, FMG and FI the appropriate values presented in point 7 shall apply.
FLU, FMG ja FI puhul kasutatakse asjakohaseid 7. punktis esitatud väärtusi.
As an alternative to using the above rule, other appropriate methods, including measurements, may be used to determine SOC.
Alternatiivina eespool kirjeldatud valemile võib mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutada muid asjakohaseid meetodeid, sealhulgas mõõtmisi.
As far as such methods are not based on measurements, they shall take into account climate, soil type, land cover, land management and inputs.
Kui sellised meetodid ei põhine mõõtmistel, tuleb nende puhul arvesse võtta kliimat, mullatüüpi, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendeid.
Organic soils (histosols)
Turvasmuld (histosol)
For determining SOC, appropriate methods shall be used.
Mulla orgaanilise süsiniku sisalduse määramiseks kasutatakse asjakohaseid meetodeid.
Such methods shall take into account the entire depth of the organic soil layer as well as climate, land cover and land management and input.
Selliste meetodite puhul võetakse arvesse turvasmulla kihi kogu tüsedust, samuti kliimat, maakatet, maa majandamist ja süsinikusisendit.
Such methods may include measurements.
Nimetatud meetodid võivad hõlmata mõõtmisi.
Where carbon stock affected by soil drainage is concerned, losses of carbon following drainage shall be taken into account by appropriate methods.
Kui süsinikuvaru on mõjutanud kuivendamine, arvestatakse sellest tulenev süsinikukadu asjakohaste meetodite abil.
Such methods may be based on annual losses of carbon following drainage.
Sellised meetodid võivad põhineda kuivendamisest tingitud aastapõhisel süsinikukaol.
ABOVE AND BELOW GROUND VEGETATION CARBON STOCK
MAAPEALSE JA MAA-ALUSE TAIMESTIKU SÜSINIKUVARU
Except where a value for CVEG set out in point 8 is used, for the calculation of CVEG the following rule shall apply:
Välja arvatud juhul, kui kasutatakse 8. punktis ettenähtud CVEG väärtust, kasutatakse CVEG arvutamisel järgmist valemit:
above and below ground vegetation carbon stock (measured as mass of carbon per hectare);
maapealse ja maa-aluse taimestiku süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
above and below ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.1;
elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1;
above and below ground carbon stock in dead organic matter (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.2.
surnud orgaanilises aines sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.2;
For CDOM the value of 0 may be used, except in the case of forest land — excluding forest plantations — having more than 30 % canopy cover.
CDOM puhul võib kasutada 0-väärtust, välja arvatud metsamaa (v.a metsaistandused) puhul, kus võrade liitus on üle 30 %.
Living biomass
Elus biomass
For the calculation of CBM the following rule shall apply:
Elusa biomassi süsinikuvaru (CBM) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
above and below ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare);
elusas biomassis sisalduv maapealne ja maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta);
above ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.1.1;
elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.1;
below ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare), calculated in accordance with point 5.1.2.
elusas biomassis sisalduv maa-alune süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta), arvutatakse vastavalt punktile 5.1.2;
Above ground living biomass
Maapealne elus biomass
For the calculation of CAGB the following rule shall apply:
Maapealse elusa biomassi süsinikuvaru CAGB arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
above ground carbon stock in living biomass (measured as mass of carbon per hectare);
elusas biomassis sisalduv maapealne süsinikuvaru (mõõdetakse süsiniku massina hektari kohta); R
weight of above ground living biomass (measured as mass of dry matter per hectare);
maapealse elusa biomassi kaal (mõõdetakse kuivaine massina hektari kohta);
carbon fraction of dry matter in living biomass (measured as mass of carbon per mass of dry matter).
elusa biomassi kuivaine süsinikufraktsioon (mõõdetakse süsiniku massina kuivaine massi kohta).
For cropland, perennial crops and forest plantations the value for BAGB shall be the average weight of the above ground living biomass during the production cycle.
Põllumaa, mitmeaastaste kultuuride ja metsaistanduste puhul on BAGB väärtus maapealse elusa biomassi keskmine kaal tootmistsükli jooksul.
For CFB the value of 0,47 may be used.
CFB puhul võib kasutada väärtust 0,47.
Below ground living biomass
Maa-alune elus biomass