natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to Regulation (EC) No 1177/2003 of the European Parliament and of the Council of 16 June 2003 concerning Community statistics on income and living conditions (EU-SILC) [1], and in particular Article 15(2) (f) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta, [1] eriti selle artikli 15 lõike 2 punkti f,
Regulation (EC) No 1177/2003 established a common framework for the systematic production of European statistics on income and living conditions, encompassing comparable and timely cross-sectional and longitudinal data on income and on the level and composition of poverty and social exclusion at national and European Union levels.
Määrusega (EÜ) nr 1177/2003 kehtestati ühine raamistik tulu ja elutingimusi käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks koostamiseks; see statistika hõlmab võrdlevaid ja päevakohaseid läbilõike- ja kestevandmeid tulu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme ja struktuuri kohta riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil.
The list of target secondary variables to be incorporated in the module on housing conditions should be laid down for the year 2012.
aasta jaoks tuleb sätestada majutustingimusi käsitlevasse moodulisse lisatavate teiseste sihtmuutujate loetelu.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the European Statistical System Committee.
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,
The list of target secondary variables, the variables’ codes and the definitions for the 2012 module on housing conditions to be included in the cross-sectional component of European statistics on income and living conditions (EU-SILC) shall be as laid down in the Annex.
Majutustingimusi käsitleva 2012. aasta mooduli teiseste sihtmuutujate loetelu, muutujakoodid ja määratlused, mis lisatakse tulu ja elutingimusi käsitleva Euroopa statistika (EU-SILC) läbilõikeosasse, on sätestatud lisas.
For the purposes of this Regulation, the following unit, mode of data collection, reference period and definitions shall apply:
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi ühikuid, andmete kogumise viisi, vaatlusperioodi ja määratlusi.
Household all variables except for the ones related to the ‘change of the dwelling’.
Leibkond kõik muutujad, välja arvatud need, mis on seotud eluruumi vahetusega.
Individual variables related to the ‘change of the dwelling’.
Üksikisik eluruumi vahetusega seotud muutujad.
For variables asked at individual level (section 2 in the list below), the mode of data collection is personal interview with all current household members aged 16 years old and over or, if applicable, with the household selected respondent.
Individuaalsel tasandil uuritavate muutujate puhul (allpool esitatud loetelu 2. jaotis) on andmete kogumise viisiks isikuküsitlus kõigi 16-aastaste ja vanemate leibkonnaliikmetega või vajaduse korral valitud andmeesitajaga.
Owing to the characteristics of the information to be collected, only personal interviews (proxy interviews as an exception for persons temporarily away or in incapacity) or extracted information from registers are allowed.
Kogutava teabe karakteristikuid arvesse võttes on lubatud ainult isikuküsitlusel (erandina asendusküsitlused ajutiselt puuduvate või vastamisvõimetute isikute puhul) või registritest saadud andmete kogumine.
Usual: an ordinary winter/summer, in the area where the dwelling is located (for the variables ‘dwelling comfortably warm during winter time’ and ‘dwelling comfortably cool during summer time’).
Tavapärane: tavaline talv/suvi eluruumi piirkonnas (muutujad „eluruum talvel soe” ja „eluruum suvel mõõdukalt jahe”).
Current (for all other variables).
Praegune (kõik teised muutujad).
Electrical installations wiring, contacts, sockets and other permanent electrical installations in the dwelling.
Elektritarvikud juhtmestik, kontaktid, pistikupesad ja muud alalised elektriseadmed eluruumis.
Plumbing/water installations pipes, taps, drainage and outlets.
Torustik/veevarustus torud, kraanid, äravool ja väljavool.
Other non-fixed heating no fixed heating system or heating device.
Muu mitte-püsiküte püsiküttesüsteem või -seade puudub.
The dwelling could however be equipped with portable heating, including portable air conditioning appliances used as a heating facility.
Eluruumi võib siiski varustada kaasaskantava küttekehaga, sealhulgas kütteseadmena kasutatavad kaasaskantavad kliimaseadmed.
Adequate sufficient to satisfy the general requirements/needs of the household.
Asjakohane piisav, et rahuldada leibkonna üldisi nõudmisi/vajadusi.
Inadequate installations can be: installations in bad condition, dangerous installations, installations which are regularly out of order, where there is not enough electrical power/pressure for the water to be used, the water is not drinkable, or there is limited availability.
Ebapiisavad seadmed võivad olla: halvas seisukorras seadmed, ohtlikud seadmed, regulaarselt rikkis seadmed, kui ei ole piisavalt elektrienergiat või survet vee kasutamiseks, vesi on joogiks kõlbmatu või selle kättesaadavus on piiratud.
Accessibility: this shall relate to the services used by the household having regard to the financial, physical, technical and health conditions.
Kättesaadavus: see on seotud leibkonnas kasutatavate teenustega, võttes arvesse rahalisi, tehnilisi ja tervisega seotud tingimusi.
Accessibility of services is to be assessed in terms of physical and technical access, and opening hours, but not in terms of quality, price and similar aspects.
Teenuste kättesaadavust tuleb hinnata füüsilise ja tehnilise kättesaadavuse ja lahtiolekuaegade, mitte kvaliteedi, hinna jms osas.
The access should be determined in relation to the services actually used by the household.
Kättesaadavus tuleks määrata seoses leibkonna poolt tegelikult kasutatavate teenustega.
If the household does not use the service, flag -2 ‘Not applicable’ should be used.
Kui leibkond teenuseid ei kasuta, tuleks kasutada vastusevarianti -2 „Ei kohaldata”.
The physical access has to be assessed in terms of distance but also of infrastructure and equipment for example for respondents with a physical disability.
Füüsilist kättesaadavust tuleb hinnata vahemaa seisukohast, aga näiteks füüsilise puudega andmeesitajate puhul ka infrastruktuuri ja seadmete seisukohast.
Accessibility in terms of phone-banking and PC-banking should also be part of the assessment, if these ways are actually used by the household.
Telefoni- ja internetipanga kättesaadavus võiks samuti olla osa hinnangust, kui neid viise leibkonnas tegelikult kasutatakse.
The services provided at home should also be taken into account, if they are actually used by the household.
Kodus pakutavate teenuste puhul tuleb võtta arvesse, kas teenuseid leibkonnas tegelikult kasutatakse.
The accessibility has thus to be evaluated regardless the way(s) the household access to the service.
Kättesaadavust tuleb seepärast hinnata sõltumata viisist (viisidest), kuidas leibkond teenusele juurde pääseb.
The accessibility should be considered at the level of the household, the difficulty to access has to be evaluated for the household as a whole.
Kättesaadavust tuleb vaadelda leibkonna tasandil, kättesaadavuse keerulisust tuleb hinnata leibkonna jaoks tervikuna.
If the respondent doesn't use a service but other household member(s) do, the respondent should assess the accessibility according to this (these) other household member(s).
Kui andmeesitaja ei kasuta teenust, aga leibkonna teine liige (teised liikmed) kasutab/kasutavad, peaks ta hindama kättesaadavust teise leibkonna liikme (teiste liikmete) jaoks.
If one member of the household has a disability, but if another member can access easily to the service for him/her and the access to the service does not cause any problems for the household in the sense that it doesn't represent any burden for the household, then the service would be considered as easily accessible by the household.
Kui ühel leibkonna liikmel on puue, kuid teisel liikmel on lihtne tema asemel teenusele juurde pääseda, ning kui teenuse kättesaadavus ei põhjusta leibkonnale probleeme, st kui see ei tekita leibkonnale lisakoormust, käsitatakse teenust leibkonnale kergesti kättesaadavana.
On the other hand, if one member of the household has a disability and can hardly access a service (which he needs as an individual) and the household has no resource available to provide him support (e.g. if no other member can access easily to the service for him/her), or really represents a burden for the household, in this case the access to the service would be considered as difficult for the household.
Kui aga ühel leibkonna liikmel on puue ja ta ei pääse ligi teenusele (mida ta isiklikult vajab) ning kui leibkonnal puuduvad vahendid tema toetamiseks (nt kui ühelegi leibkonna liikmele ei ole teenus tema asemel kergesti kättesaadav) või kui see on tõesti leibkonnale koormav, käsitatakse teenust leibkonnale raskesti kättesaadavana.
The target secondary variables should be sent to Eurostat in the Household Data file (H-file) and in the Personal Data File (P-file) after the target primary variables.
Teisesed sihtmuutujad tuleb Eurostatile saata leibkonnaandmete toimikus H ja isikuandmete toimikus P, milles need paiknevad esmaste sihtmuutujate järel.
Module 2012
Moodul 2012
Housing conditions
Elutingimused
ITEMS ASKED AT HOUSEHOLD LEVEL
LEIBKONNA TASANDIL ESITATAVAD KÜSIMUSED
Space in the dwelling
Eluruumi suurus
Shortage of space in the dwelling
Ruumipuudus eluruumis
Size of the dwelling in square meters
Eluruumide suurus ruutmeetrites
0-999 square meters
0-999 ruutmeetrit
Adequate electrical installations
Asjakohased elektriseadmed
Not applicable (no electrical installations)
Ei kohaldata (elektriseadmed puuduvad)
Adequate plumbing/water installations
Asjakohane torustik/veevarustus
Not applicable (no plumbing/water installations)
Ei kohaldata (torustik/veevarustus puudub)
Yes – central heating or similar
Jah – keskküte vms
Yes – other fixed heating
Jah – muu püsiküte
Yes – non-fixed heating
Jah – mitte-püsiküte
No – no heating at all
Ei – küte puudub
Overall satisfaction with the dwelling
Üldine rahulolu eluruumiga
Dissatisfied
Rahulolematu
Not applicable (services not used by the household)
Ei kohaldata (leibkond ei kasuta neid teenuseid)
Accessibility of primary health care services
Esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavus
Risk of changing the dwelling
Eluruumi vahetuse tõenäosus
Immediate risk of changing the dwelling
Eluruumi vahetuse tõenäosus
Yes – household will be forced to leave the dwelling
Jah – leibkond on sunnitud eluruumist lahkuma
Yes – household plans to change the dwelling
Jah – leibkond kavatseb eluruumi vahetada
No – household does not expect any change of the dwelling
Ei – leibkond ei näe ette eluruumi vahetust
Main reason for the expectation to be forced to leave the dwelling
Peamine põhjus, miks tuleb eluruumist lahkuda
Household will be forced to leave, since notice has been/will be given by the landlord on termination of the contract
Leibkond on sunnitud lahkuma, sest üürileandja on teatanud/kavatseb teatada lepingu lõpetamisest
Household will be forced to leave because of eviction
Leibkond on sunnitud lahkuma väljatõstmise tõttu
Household will be forced to leave for some other reasons
Leibkond on sunnitud lahkuma muudel põhjustel
Not applicable (HC150 = 2 or 3)
Ei kohaldata (HC150 = 2 või 3)
ITEMS ASKED AT INDIVIDUAL LEVEL
ÜKSIKISIKU TASANDIL ESITATAVAD KÜSIMUSED
Change of the dwelling
Eluruumi vahetus
Main reason for the change of the dwelling
Eluruumi vahetuse peamine põhjus
Family-related reasons
Perekondlikud põhjused
Employment-related reasons
Tööga seotud põhjused
Education-related reasons
Haridusega seotud põhjused
Eviction
Väljatõstmine
Desire to change tenure status
Soov muuta omandisuhet
Dwelling-related reasons
Eluruumiga seotud põhjused
Neighbourhood-related reasons
Naabruskonnaga seotud põhjused
Not applicable (PC170 = 2)
Ei kohaldata (PC170 = 2)
Central heating or similar a housing unit is considered ‘centrally heated’ if heating is provided either from a community heating centre or from an installation built in the building or in the housing unit, established for heating purposes, without attention paid to the source of energy.
Keskküte vms majutusühik on keskküttega, kui küttega varustamine toimub ühise küttekeskuse või ehitisse või majutusühikusse installeeritud kütteseadme kaudu, olenemata energiaallikast.
Fixed electrical radiators, fixed gas heaters and similar are included.
Püsi-elektriradiaatorid, püsi-gaasipõletid jms on kaasa arvatud.
Other fixed heating a housing unit is considered heated by ‘other fixed heating’ when the heating is not considered as ‘central heating/or similar’. It includes stoves, heaters, fireplaces and similar (‘fixed’ air conditioning appliances used as a heating facility included).
Muu püsiküte majutusühik on köetav muu püsikütte abil, kui kütet ei loeta keskkütteks vms. Siia kuuluvad ahjud, küttekehad, kaminad jms (kaasa arvatud kütteseadmena kasutatavad integreeritavad kliimaseadmed).
Last five years (for the variables related to the ‘change of the dwelling’). It refers to the five years prior to the date of the interview.
Viimased viis aastat (eluruumi vahetusega seotud muutujad): viitab viimasele viiele aastale enne intervjuu kuupäeva.
Next six months (for the variables related to ‘risk of changing the dwelling’). It refers to the six months succeeding to the date of the interview.
Järgmised kuus kuud (eluruumi vahetuse võimalusega seotud muutujad): viitab kuuele kuule pärast intervjuu kuupäeva.
Commission Regulation (EU) No 1158/2010
Komisjoni määrus (EL) nr 1158/2010,
on a common safety method for assessing conformity with the requirements for obtaining railway safety certificates
raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta
Having regard to Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on Safety on the Community’s railways and amending Council Directive 95/18/EC on the licensing of railway undertakings and Directive 2001/14/EC on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure and safety certification (Railway Safety Directive) [1], and in particular Article 6(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) [1], eriti selle artikli 6 lõiget 1,
Having regard to Recommendation ERA/REC/SAF/09-2009 from the European Railway Agency, delivered to the Commission on 18 September 2009, on a common safety method for conformity assessment.
võttes arvesse Euroopa Raudteeagentuuri poolt 18. septembril 2009. aastal komisjonile esitatud soovitust ERA/REC/SAF/09-2009 vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta
Directive 2004/49/EC provides a framework for equal conditions for all railway undertakings, through the application of the same safety certification requirements across the Union.
Raudteede ohutuse direktiivis sätestatakse kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele [varem: raudtee-ettevõtja] võrdsed tingimused tagav raamistik, millega kogu Euroopa Liidus kohaldatakse samu ohutustunnistuse saamise nõudeid.
The purpose of the common safety method (CSM) is to provide a framework for national safety authorities to harmonise their decision-making criteria across the Union, in accordance with Article 17(4) of Directive 2004/49/EC.
Ühise ohutusmeetodi eesmärk on luua riiklike ohutusasutuste jaoks raamistik, et ühtlustada nende otsuste tegemise kriteeriume kogu Euroopa Liidus kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 17 lõikega 4.
It is necessary to provide for a method for national safety authorities to assess the adequacy of processes developed by railway undertakings to meet the harmonised requirements for obtaining Part A safety certificates issued in accordance with Article 10(2)(a) and Part B safety certificates issued in accordance with Article 10(2)(b) of Directive 2004/49/EC.
Riiklikele ohutusasutustele on vaja tagada meetod, mille alusel hinnata selliste protsesside piisavust, mille raudteeveo-ettevõtjad on välja töötanud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a (ohutustunnistuste A osa) ning artikli 10 lõike 2 punkti b (ohutustunnistuste B osa) alusel väljaantavate tunnistuste saamise ühtlustatud nõuetele vastamiseks.
The criteria by which assessment by national safety authorities shall be carried out should be defined and the procedures to be followed should be established.
Kindlaks tuleks määrata kriteeriumid, mille alusel riiklikud ohutusasutused hindamist korraldavad, ning kehtestada järgitavad menetlused.
Regarding conformity with the safety requirement according to which responsibility for railway vehicle maintenance should be clearly defined, a railway undertaking which is not the entity in charge of maintenance for all vehicles used in its operation, should through appropriate contractual arrangements, such as the General Contract of Use (GCU), ensure that every vehicle has an entity in charge of maintenance to take responsibility for vehicle maintenance in accordance with Article 14a of Directive 2004/49/EC.
Ohutusnõuetele vastamise puhul tuleks selgelt kindlaks määrata raudteesõiduki hooldamisega seotud vastutus; raudteeveo-ettevõtja, kes ei ole kõikide käitatavate sõidukite hooldamise eest vastutav üksus, peaks asjakohaste lepinguliste korralduste, näiteks üldise kasutuslepingu kaudu tagama, et iga sõiduki jaoks oleks olemas hoolduse eest vastutav üksus, kes vastutab sõiduki hoolduse eest kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 14a.
The contract between the parties should specify the exchange of information between both undertakings needed to guarantee the safe operation of vehicles.
Lepingus tuleks kindlaks määrata vajaliku teabe vahetamine ettevõtjate vahel, et tagada sõidukite ohutu käitamine.
In assessing conformity with safety requirements of products or services provided by contractors or suppliers of railway undertakings, such as provision of services by training centres recognised in accordance with Directive 2007/59/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on the certification of train drivers operating locomotives and trains on the railway system in the Community [2], authorisations or certificates granted in accordance with relevant Union law to contractors or suppliers may be considered valid evidence.
Hinnates raudteeveo-ettevõtjate töövõtjate või tarnijate pakutud toodete või osutatud teenuste, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/59/EÜ (ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta) [2] alusel tunnustatud koolituskeskuste osutatud teenuste vastavust ohutusnõuetele, võib arvestatavaks tõendiks pidada töövõtjatele või tarnijatele kooskõlas ELi asjakohase õigusega antud lubasid ja tunnistusi.
Certification of entities in charge of maintenance in accordance with Article 14a of Directive 2004/49/EC may also be regarded valid evidence.
Hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimist kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 14a võib samuti pidada arvestatavaks tõendiks.
Until the European certification system enters into force, certificates delivered on the basis of the Memorandum of Understanding establishing the basic principles of a common system of certification of entities in charge of maintenance for freight wagons [3] signed on 14 May 2009 may be considered valid evidence when assessing conformity with relevant safety requirements.
Kuni Euroopa asjaomase sertifitseerimissüsteemi jõustumiseni võib asjakohastele ohutusnõuetele vastavuse hindamisel arvestatavaks tõendiks pidada 14. mail 2009 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi [3] (millega luuakse hoolduse eest vastutavate üksuste ühise sertifitseerimise süsteemi põhimõtted) alusel väljaantud tunnistusi.
National safety authorities assess a railway undertaking’s ability to comply with all the requirements required to operate in general and on the specific network for which it is seeking a certificate by assessing its safety management system at global level.
Riiklikud ohutusasutused hindavad raudteeveo-ettevõtja suutlikkust täita kõiki nõudeid, mis on vajalikud üldiseks tegutsemiseks ja tunnistuse taotlusega hõlmatud konkreetse võrgustiku käitamiseks, hinnates üldisel tasandil ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi [direktiivis „ohutuse juhtimissüsteem”].
Each national safety authority should put in place arrangements to examine whether the results outlined in the application for a safety certificate are being delivered in operation after the award of the certificate and whether all the necessary requirements are complied with on a continuous basis, as required by Article 16(2)(f) and Article 17(2) of Directive 2004/49/EC.
Iga riiklik ohutusasutus peaks kehtestama meetmed, mille abil välja selgitada, kas pärast tunnistuse saamist saavutatakse tegevuses ohutustunnistuse taotluses kirjeldatud tulemused ning kas kõiki vajalikke nõudeid täidetakse järjepidevalt, nagu on ette nähtud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 16 lõike 2 punktiga f ja artikli 17 lõikega 2.
This therefore requires the development of a post-award supervision regime based on key fundamental principles in order to ensure a harmonised approach by national safety authorities in each Member State.
Selleks et iga liikmesriigi ohutusasutus järgiks ühtlustatud lähenemisviisi, on seega vaja välja töötada olulistele aluspõhimõtetele tuginev tunnistuse väljaandmise järgse järelevalve kord.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Committee referred to in Article 27(1) of Directive 2004/49/EC,
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,
Subject-matter
Reguleerimisese
This Regulation establishes a common safety method (CSM) for assessing conformity with requirements for obtaining safety certificates as referred to in Article 6(3)(b) of Directive 2004/49/EC.
Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud ohutustunnistuste [direktiivis „ohutussertifikaatide”] vastavushindamise ühine ohutusmeetod.
The CSM includes:
Ühine ohutusmeetod hõlmab järgmist:
a procedure and criteria for assessing applications by railway undertakings for safety certificates as referred to in Article 10(2) of Directive 2004/49/EC, as set out in Annexes I, II and III to this Regulation;
käesoleva määruse I, II ja III lisas sätestatud menetlused ja kriteeriumid raudteeveo-ettevõtjate direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 kohaste ohutustunnistuste taotluste hindamiseks,
principles for supervising compliance with the requirements of Directive 2004/49/EC after the national safety authority has granted the certificate, as set out in Annex IV to this Regulation.
käesoleva määruse IV lisas sätestatud põhimõtted seoses direktiivi 2004/49/EÜ nõuete täitmise järelevalvega pärast seda, kui riiklik ohutusasutus on tunnistuse välja andnud.
For the purposes of this Regulation, the following definition shall apply: ‘supervision’ means the arrangements put in place by the national safety authority to oversee safety performance after it has granted a safety certificate.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmist mõistet: „järelevalve” – riikliku ohutusasutuse kehtestatud meetmed ohutustaseme kontrollimiseks pärast ohutustunnistuse väljaandmist.
Procedures for assessing applications
Taotluste hindamise menetlus