natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DKT refers to a study carried out in connection with its complaint which shows that DSB’s pre-tax operating margin (12,3 % for 1999-2004 and 12,77 % for 1999-2007) exceeds that of other rail transport companies in Europe (2,21 %-4,47 % in the United Kingdom; 3,35 % in Sweden; 0,49-4,65 % in Germany and 0,8-3,77 % for France’s SNCF) and exceeds the level cited by the Commission in another, similar procedure [29];DKT considers that DSB’s profits are also far in excess of those of its domestic competitors, as far as public transport service contracts are concerned (DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %)),
DKT tuletab meelde oma kaebuse raames teostatud analüüsi, millest nähtub, et DSB kasumimarginaal enne maksude tasumist (ajavahemikus 1999–2004 oli see 12,3 % ja aastatel 1999–2007 12,77 %) on kõrgem kui teistel Euroopa raudteetranspordiga tegelevatel ettevõtetel (Ühendkuningriigis 2,21 %–4,47 %; Rootsis 3,35 %; Saksamaal 0,49–4,65 % ja näiteks SNCFil 0,8–3,77 %) ja ületab ka taseme, mida komisjon on nimetanud ühe samalaadse menetluse [29] raames;DKT on seisukohal, et DSB majandustulemused on avaliku teenindamise lepinguid silmas pidades selgelt paremad ka kodumaisel turul tegutsevate konkurentide tulemustest: DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva 4,39 %; Metro Service (6,18 %);
DKT emphasises that DSB’s profits are clearly in excess of the 6 % return on equity fixed by the Danish State as a target for DSB, and DKT assesses these profits at DKK 3,678 billion,
DKT rõhutab, et DSB kasum ületab selgelt 6 %-lise omakapitali tootluse määra, mille Taani riik on DSBle eesmärgiks seadnud, mistõttu DKT hinnangul on jääk 3,678 miljardit Taani krooni.
Finally, DKT considers that the argument that the payment of dividends made it possible to avoid any overcompensation must be disputed for the following reasons:
Samuti leiab DKT, et argument, mille kohaselt dividendide maksmine on aidanud liigse hüvitise maksmist vältida, tuleb järgmistel põhjustel tagasi lükata:
public transport service contracts do not contain any mechanism for refunding contractual payments in the event of their exceeding the level that is strictly necessary for offsetting the costs of fulfilling a public service obligation,
avaliku teenindamise lepingud ei hõlma lepingujärgsete maksete tagastamise mehhanismi juhuks, kui nimetatud maksed ületavad avaliku teenindamise kohustuste hüvitamiseks nõutava taseme;
in this case the Danish State is confusing its role of investor and shareholder in a public undertaking with its role as a public authority, which allows it to provide compensation for public service obligations,
käesoleval juhul ei erista Taani riik selgelt enda kui investori, riigiettevõtte osaniku rolli ja avaliku võimu rolli, mis võimaldab avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest hüvitist maksta;
the collection of dividends cannot in itself cancel out either the economic effects of overcompensation or the distortions of competition, the effects of which remain present on the market,
dividendide maksmine iseenesest ei võimalda kõrvaldada ei liigse hüvitise majanduslikku mõju ega konkurentsi moonutamist, mis turgu jätkuvalt mõjutab;
the argument relating to the payment of dividends leads to discrimination between public and private undertakings,
dividendide maksmisega seotud argument viitab riigi- ja eraettevõtete vahelisele diskrimineerimisele;
the Commission’s framework for aid in the form of public service compensation provides only for the option of carrying forward up to 10 % of an overcompensation each year,
komisjoni raamistik, millega reguleeritakse avalike teenuste hüvitamise kujul antavat riigiabi, näeb ette võimaluse kanda jääki edasi ainult 10 % aastas;
there is no direct link between overcompensation and the amount of dividends collected by the Danish State, the principle of which was stated, moreover, in the 10-year budgets before any overcompensation was established,
liigse hüvitise ja Taani riigile makstud dividendide vahel, mille põhimõte oli muuseas määratletud kümne aasta eelarvetes enne võimaliku liigse hüvitise tuvastamist, ei ole otsest seost.
On that basis, DKT considers that the tax exemption had a significant negative effect on competition amounting to approximately DKK 800 million over 10 years, a sum which was to be recovered by the Danish State.
Selle alusel leiab DKT, et maksuvabastus on avaldanud kümne aasta jooksul konkurentsile märkimisväärset negatiivset mõju ligi 800 miljoni Taani krooni ulatuses, mille Taani riik peaks tagasi nõudma.
Moreover, DKT has drawn the Commission’s attention to the fact that the Danish State had allegedly decided to compensate DSB for no longer being exempt from that tax in the future by increasing the contractual payments.
Lisaks juhtis DKT komisjoni tähelepanu sellele, et Taani riik on otsustanud DSB maksukohustuse hüvitada, suurendades lepingujärgseid makseid.
DKT would like the Commission to examine this issue as part of this procedure, because procedure CP78/06, to which the Commission referred in the decision initiating the procedure, has since been closed.
DKT soovib, et komisjon käsitleks seda küsimust käesoleva menetluse raames, kuna menetlus CP78/06, millele menetluse algatamise otsuses viidati, on praeguseks lõpetatud.
On 10 January 2010, DKT sent the Commission its observations on the choice of Regulation (EEC) No 1191/69 or Regulation (EC) No 1370/2007 as the appropriate legal basis.
jaanuaril 2010 edastas DKT komisjonile oma tähelepanekud selle kohta, kas asjakohane õiguslik peaks olema määrus (EMÜ) nr 1191/69 või määrus (EÜ) nr 1370/2007.
DKT considers that, since Regulation (EC) No 1370/2007 did not enter into force until 3 December 2009, the review of the compatibility of the aid measures in question on the basis of that Regulation was an error of law.
DKT on seisukohal, et kuna määrus (EÜ) nr 1370/2007 jõustus alles 3. detsembril 2009, tähendaks kõnealuste abimeetmete kokkusobivuse uurimine nimetatud määruse alusel õigusnormi rikkumist.
After recalling a number of principles related to the use of the EU rules on State aid ratione temporis, DKT stated that a distinction should be made according to whether or not the case concerns notified aid measures.
Olles meelde tuletanud mõningaid ELi riigiabi eeskirjade ratione temporis kohaldamisega seotud põhimõtteid, väitis DKT, et vahet tuleb teha olenevalt sellest, kas tegemist on abimeetmetega, millest tuleb teatada või mitte.
DKT referred to the judgment by the Court of First Instance in SIDE [30] as a basis for establishing that, in this case, the Commission should conduct the review of compatibility on the basis of Regulation (EEC) No 1191/69.
DKT võttis aluseks Euroopa Liidu Üldkohtu otsuse kohtuasjas SIDE, [30] väitmaks, et käesoleval juhul peaks komisjon kokkusobivust uurima määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel.
DKT’s conclusion is based in particular on the fact that the public transport service contracts in question cover the periods 1999-2004 and 2005-14 and that the aid is granted at the time when the monthly contractual payments are made.
DKT järeldus tugineb eriti asjaolule, et kõnealused avaliku teenindamise lepingud hõlmavad ajavahemikke 1999–2004 ja 2005–2014 ning et riigiabi anti igakuiste lepinguliste maksete raames.
DKT also points out that Regulation (EC) No 1370/2007 does not contain any provision concerning State aid that has already been granted or is the subject of an investigation procedure.
Lisaks juhib DKT tähelepanu sellele, et määruses (EÜ) nr 1370/2007 ei ole ühtki sätet juba antud või uurimismenetluse objektiks oleva riigiabi kohta.
In addition, the decision of 10 September 2008 initiating the procedure does not refer to the new Regulation, although that Regulation had already been adopted.
Lisaks ei viidata 10. septembri 2008. aasta menetluse algatamise otsuses uuele määrusele, ehkki see oli juba vastu võetud.
Finally, DKT also highlights a contradiction with the Commission notice on the determination of the applicable rules for the assessment of unlawful State aid [31].
Samuti osutab DKT vastuolule seoses komisjoni teatisega, milles käsitletakse õigusvastase riigiabi hindamisel kohaldatavaid eeskirju [31].
At the very least, DKT considers that Regulation (EC) No 1370/2007 could constitute the appropriate legal basis for the review of compatibility only for the future effects of public transport service contracts, that is to say contractual payments made after 3 December 2009.
Igal juhul leiab DKT, et määrus (EÜ) nr 1370/2007 saab kokkusobivuse uurimise õiguslikuks aluseks olla ainult seoses avaliku teenindamise lepingute edaspidise mõjuga, st seoses pärast 3. detsembrit 2009 tehtavate lepingujärgsete maksetega.
DENMARK’S COMMENTS ON THE OBSERVATIONS SUBMITTED BY INTERESTED PARTIES
TAANI KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE TÄHELEPANEKUTE KOHTA
According to Denmark, DKT’s observations do not result in a different assessment of the facts in question.
Taani väitel ei väljenda DKT tähelepanekud teistsugust hinnangut kõnealustele asjaoludele.
Denmark maintains that the four criteria in the judgment in Altmark are fulfilled in this case and that DSB did not receive any overcompensation.
Taani jääb selle juurde, et kohtuotsuse Altmark kõik neli kriteeriumi on käesoleval juhul täidetud ning et DSB ei ole liigset hüvitist saanud.
The extent of the Commission’s review
Komisjoni uurimise ulatus
Denmark takes the view that contracts related to urban and suburban transport are not covered by the formal review procedure and that there is therefore no need to comment on DKT’s views with regard to those contracts.
Taani on seisukohal, et ametlik uurimismenetlus ei hõlma pealinna piirkonnaga seotud lepinguid, mistõttu DKT nende lepingutega seotud seisukohti ei peeta vajalikuks kommenteerida.
Denmark indicates nevertheless that DSB S-tog a/s is a wholly-owned subsidiary of DSB SV and that the data relating to DSB S-tog a/s are included in the consolidated accounts of the DSB group and the data submitted by the Danish authorities.
Taani osutab siiski, et DSB S-tog a/s on 100 %-liselt DSB SVle kuuluv tütarettevõte ning et ettevõttega DSB S-tog a/s seotud andmed sisalduvad kontserni DSB konsolideeritud raamatupidamisaruannetes ja Taani asutuste esitatud andmetes.
The Danish authorities have specified that the projected and contractual payments relating to transport by S-tog were also determined on the basis of a 6 % return on equity after tax.
Taani asutused täpsustavad, et ettevõtte S-tog transporditeenustega seotud ettemaksed ja lepingujärgsed maksed on samuti kindlaks määratud lähtuvalt omakapitali tootluse määrast, mis on 6 % pärast maksude tasumist.
The results obtained by DSB S-tog a/s were included in the budget of DSB SV, and the contractual payments to be made to the company for long-distance and regional transport were calculated accordingly.
Ettevõtte DSB S-tog a/s tulem on kantud ettevõtte DSB SV eelarvesse ning ettevõttele kaug- ja maakonnaliinide teenindamise eest tehtavad lepingujärgsed maksed on arvestatud vastavalt sellele.
In addition, the operating profit generated by the subsidiary DSB S-tog a/s is included in the consolidated results of DSB SV.
Lisaks on tütarettevõtte DSB S-tog a/s äritegevuse tulem arvesse võetud ettevõtte DSB SV konsolideeritud tulemis.
The profit from S-tog’s activities is therefore included in the overall financial results of DSB SV.
Seega on ettevõtte S-tog transpordiga seotud tulem arvesse võetud ettevõtte DSB SV kokkuvõtlikus finantstulemis.
The criteria in the judgment in Altmark
Kohtuotsuse Altmark kriteeriumid
According to Denmark, the comments submitted by DKT do not challenge the fact that the four criteria in the judgment in Altmark are fulfilled in this case.
Taani arvates ei nähtu DKT tähelepanekutest, et kohtuotsuse Altmark neli kriteeriumi oleksid käesoleval juhul täitmata.
With regard to the first criterion, the Danish authorities argue that the Commission has not expressed any doubts in this respect.
Esimese kriteeriumiga seoses tuletavad Taani asutused meelde, et komisjon ei ole selle suhtes kahtlusi väljendanud.
The question of whether the Copenhagen-Århus line constitutes a public service obligation is, moreover, dealt with below.
Küsimust, kas Kopenhaageni ja Århusi vahelise liini teenindamist tuleb käsitada avaliku teenuse kohustusena, käsitletakse edaspidi.
With regard to the second criterion, the Danish authorities argue that the Commission has not expressed any doubts regarding the period up to 2008 and specify that, for the period between 2009 and 2014, the compensation paid to DSB was also calculated on the basis of a 10-year budget submitted to the Commission.
Teise kriteeriumiga seoses tuletavad Taani asutused meelde, et komisjon ei ole väljendanud kahtlusi ajavahemiku suhtes kuni 2008. aastani, ja täpsustavad, et ajavahemiku 2009–2014 puhul on DSBle makstava hüvitise suurus samuti arvestatud komisjonile esitatud kümne aasta eelarve alusel.
With regard to the third criterion, DKT has stated that it is only necessary to examine this criterion if the fourth criterion has been fulfilled. The Danish authorities do not share that opinion and consider that it is perfectly possible to examine the criteria independently of each other and in the order followed by the Court in the judgment in Altmark.
Seoses DKT kolmandat kriteeriumi käsitlevate kommentaaridega, mille kohaselt seda tuleks uurida üksnes juhul, kui neljas kriteerium on eelnevalt täidetud, tuleb öelda, et Taani asutused ei jaga seda arvamust ja leiavad, et kriteeriume võib väga hästi uurida ka eraldi ja sellises järjekorras, nagu seda tegi kohus kohtuotsuses Altmark.
Concerning the fourth criterion, the Danish authorities dispute DKT’s arguments tending to the conclusion that this criterion is not fulfilled.
Neljanda kriteeriumiga seoses lükkavad Taani asutused ümber DKT argumendid, mille kohaselt kriteeriumi ei täideta.
They specify that the 10-year budgets were prepared on the basis of all the available data and a satisfactory cost analysis including long-term prospects for improvement.
Taani asutused täpsustavad, et kümne aasta eelarved on koostatud kõikide kättesaadavate andmete ja piisavalt põhjaliku kuluanalüüsi põhjal ning arvestades ka parendamisvõimalustega pikema aja jooksul.
In addition, the budget was revised during the negotiation of the second contract, and the contractual payments were reduced to take account of efficiency gains.
Liiatigi vaadati eelarve teise lepinguga seotud läbirääkimiste käigus läbi ja lepingujärgseid makseid vähendati, et võtta arvesse tõhususe kasvu.
The Danish authorities have also pointed out that the fact that, for historical reasons, the company bears extraordinary costs as regards employees taken on as public servants has no bearing on whether or not the company is well managed.
Taani asutused osutavad ka sellele, et ettevõte kannab ajaloolistel põhjustel erakordseid kulusid, mis on seotud riigiametniku staatusega värvatud töötajatega ega oma vähimatki seost ettevõtte hea või halva juhtimisega.
They also state that there are substantial differences in terms of capital structure, risk profile, etc., between the various rail companies, which makes comparisons with other companies impossible.
Taani asutused tuletavad samuti meelde, et raudtee-ettevõtete kapitali struktuur, riskiprofiil jms võib olla väga erinev, mistõttu teiste ettevõtetega võrdlemine ei ole võimalik.
Similarly, the fact that DSB First was able to tender more cheaply – at first sight – for the Kystbanen line is not a reflection, or indeed an indication, of the fact that the payments hitherto made to DSB were excessive, because that tender was submitted by a separate company and was based on different parameters (contract staff only, newer equipment, fewer staff on board).
Samuti ei kajasta ega viita asjaolu, et DSB First suutis teha (esmapilgul) soodsa pakkumise Kystbaneni liini teenindamiseks, kuidagi sellele, et DSBle tehtud maksed oleksid liiga suured, kuna kõnealuse pakkumise tegi eraldi ettevõte ja see tugineb teistsugustele kriteeriumidele (ainult lepingulised töötajad, uuem veerem, väiksemad rongimeeskonnad).
Denmark has pointed out its doubts as to the argument set out by the Commission concerning the implementation of Regulation (EEC) No 1191/69, which it regards as fraught with considerable legal uncertainty, particularly with regard to the notification requirement for public transport service contracts.
Taani tuletab meelde oma kahtlusi komisjoni määruse (EMÜ) nr 1191/69 rakendamist käsitleva mõttekäigu suhtes, milles sisaldub märkimisväärne õiguslik ebakindlus, eriti seoses avaliku teenindamise lepingutest teatamise kohustusega.
Denmark does not share DKT’s interpretation, in particular as to the use of the word ‘price’ in Article 14(2)(b) and the non-applicability of the rules on State aid in cases where Regulation (EEC) No 1191/69 applies.
Taani ei nõustu siiski DKT tõlgendusega, eriti mitte seoses sõna „hind” kasutamisega artikli 14 lõike 2 punktis b ja sellega, et riigiabi eeskirju ei ole vaja kohaldada, kui kohaldatakse määrust (EMÜ) nr 1191/69.
i. General remarks concerning the analysis
i. Üldist analüüsi kohta
Denmark strongly disagrees with DKT’s argument that the compensation was to be determined on the basis of analyses of the costs for each individual line.
Taani on kategooriliselt DKT argumendi vastu, mille kohaselt hüvitise suurus tuleks kindlaks määrata iga liiniga seotud kulude põhjal.
There is no legal basis which makes it possible to require that the compensation paid under a global contract for the discharging of a public service obligation should be calculated on the basis of analyses, at a ‘microlevel’, of each of the obligations accepted by the service provider.
Ükski õiguslik alus ei võimalda nõuda, et avaliku teenindamise kohustusi käsitleva üldlepingu alusel makstava hüvitise suurus arvestataks välja „mikrotasandil”, st teenuseosutaja iga konkreetse kohustuse tasandil tehtud analüüsi põhjal.
The Danish authorities also dispute DKT’s interpretation of the judgment in Case T-17/02 Fred Olsen S.A. v Commission and emphasise that this case concerns a coherent, integrated network operated under a global negotiated contract.
Taani asutused ei nõustu sellega, kuidas DKT tõlgendab kohtuotsust Fred Olsen (kohtuasjas T-17/02), ja rõhutavad, et käesoleval juhul on tegemist koherentse ja integreeritud võrguga, mida teenindatakse üldise otselepingu alusel.
The fixing of the level of compensation on the basis of a line-by-line analysis is superfluous and could lead to misleading results.
Seega ei ole hüvitise summa kindlaksmääramiseks vaja üksikuid liine eraldi analüüsida, liiatigi võiks see anda eksitavaid tulemusi.
It would cause greater uncertainty regarding the distribution of common charges than a summary statement of all receipts and costs connected with the discharging of the public service obligations imposed by the contract.
Ühiste kulude jaotamisega seoses põhjustaks see suuremat ebakindlust kui lepinguga pandud kõigi avaliku teenindamise kohustustega seotud kulude ja tulude ülevaade.
They point out, on the other hand, that DSB’s accounting data relating to the services provided under the contract may be examined independently because they are based on separate accounts.
Seevastu tuletavad Taani asutused meelde, et DSB lepingu kohaselt osutatavate teenustega seotud raamatupidamisandmeid võib uurida eraldi, kuna nende üle on eraldi arvestust peetud.
Copenhagen-Århus link
Kopenhaageni ja Århusi vaheline liin
The Danish authorities do not share the view that services which can be provided without financial assistance cannot constitute a public service obligation.
Taani asutused ei jaga arvamust, mille kohaselt teenuste osutamist, mis on võimalik ka rahalise toetuseta, ei saa käsitada avaliku teenindamise kohustusena.
The State is quite entitled to decide to include the provision of such services in a service obligation that is fairly wide in scope (requirements in terms of departure times, capacity, fares, etc.), which is the case here because this line is closely integrated with the rest of DSB’s services due to the connecting services to the north of Århus, the connection with other lines and the splitting and combining of trains from other sections of line.
Riik võib otsustada, et see on osa koherentsest ulatuslikust avalikust teenusest (sõidugraafikuga, mahtudega, hinnakirjaga seotud nõudmised jms), nagu käesoleval juhul on ka tehtud, kuna kõnealune liin on Århusi põhjaosa teenindavate liinide, teiste liinidega tagatava ühenduse ning liini teenindavate rongide grupeerimise kaudu DSB muude teenustega tihedalt seotud.
In addition, the Danish authorities have stated that the compensation paid to DSB is calculated on the basis of the revenues and costs connected with all of its public service obligations.
Lisaks osutavad Taani asutused, et DSBle makstud hüvitiste summa on arvestatud kõigi avaliku teenindamise kohustustega seotud tulude ja kulude alusel.
If lines or certain services likely to make a profit are included, the related receipts are therefore integrated into the accounts as a whole.
Kui selle hulka arvestatakse liine või teenuseid, mis võivad olla majanduslikult tasuvad, võetakse ka sellega seotud tulud arvesse üldises raamatupidamisarvestuses.
Consequently, the exclusion of certain lines capable of making a profit in themselves would only result in an increase in the total aid paid to DSB, and the inclusion of a non-loss-making line does not necessarily lead to overcompensation.
Selliste liinide, mis võiksid iseenesest olla tasuvad, väljaarvamine niisiis ainult suurendaks DSBle makstava hüvitise kogusummat ning sellise liini kaasamine, mis ei tekita puudujääki, ei too tingimata kaasa liigse hüvitise maksmist.
Moreover, the Danish authorities have pointed out that DKT’s calculations concerning the Copenhagen-Århus line are inaccurate, and put forward evidence confirming that claim.
Lisaks märgivad Taani asutused, et DKT Kopenhaageni ja Århusi vahelise liiniga seotud arvutused on ebatäpsed ja sisaldavad elemente, mis võimaldavad seda ka tõendada.
They stress that DKT does not make it sufficiently clear how the calculations were done, and they say they are not familiar with the figures submitted.
Taani asutused rõhutavad, et DKT ei täpsusta piisavalt, kuidas arvutused on tehtud, ning osutavad, et põhjalikumad arvandmed ei ole kättesaadavad.
According to Denmark, an optimistic assessment leads to revenues on this line over DKK […] million lower than those cited by DKT, […].
Taani arvates oleks sellel liinil teenitav tulu optimistliku hinnangu kohaselt üle […] miljoni Taani krooni võrra väiksem kui DKT nimetatud summa […].
DSB’s turnover is influenced, however, by a number of micro- and macroeconomic factors, which means that there is no constant proportional correlation between DSB’s production and turnover (factors: local competition, changes in the economic situation, political priorities, inflation, changes in the social composition of passengers, etc.).
DSB käivet nimelt mõjutavad teatavad mikro- ja makromajanduslikud tegurid, mille tõttu toodangu ja käibe vahel ei ole püsivat proportsionaalset vastavust (need tegurid on kohalik konkurents, konjunktuuri muutumine, poliitilised prioriteedid, inflatsioon, reisijate sotsiaalse koosseisu muutumine jms).
The Danish authorities propose two methods for assessing the productivity of DSB’s activities:
Taani asutused pakuvad DSB tegevuse tootlikkuse hindamiseks kaht võimalikku meetodit:
DSB’s production, measured in terms of the number of passenger-kilometres (increase of 1,8 % a year between 1999-2007) related to the number of employees (full time equivalents),
DSB toodangu, st reisijate arv kilomeetrite kohta (aastatel 1999–2007 kasvas see 1,8 % aastas) ja (täistööajale taandatud) võrreldes töötajate arvuga;
DSB’s production related to staffing costs in real terms (that is to say, corrected for wage inflation),
DSB toodangu ja tegeliku personalikulu (st inflatsiooni võrra korrigeeritud palgakulu) suhe.
These two methods show an increase in productivity of, respectively, 1,9 % and 2 % per year.
Nimetatud meetodite kohaselt nähtub, et tootlikkus on kasvanud vastavalt 1,9 % ja 2 % aastas.
Reduction in the contractual payments
Lepingujärgsete maksete vähendamine