natgillin/translations-raw huggingface dataset:
List of co-formulants which are not accepted for inclusion in plant protection products as referred to in Article 27
Loetelu artiklis 27 osutatud muudest koostisainetest, mille lisamine taimekaitsevahenditele ei ole lubatud
Comparative assessment pursuant to Article 50
Artikli 50 kohane võrdlev hindamine
Conditions for comparative assessment
Võrdleva hindamise tingimused
Where refusal or withdrawal of an authorisation of a plant protection product in favour of an alternative plant protection product or a non-chemical control or prevention method is considered, referred to as ‘substitution’, the alternative must, in the light of scientific and technical knowledge, show significantly lower risk to health or the environment.
Kui kaalutakse taimekaitsevahendi loa andmisest keeldumist või loa tagasivõtmist alternatiivse taimekaitsevahendi või mittekeemilise tõrje- või tõkestusmeetodi kasuks (edaspidi „asendamine”), peab alternatiiv teaduslikke ja tehnilisi teadmisi arvestades olema tervisele või keskkonnale oluliselt väiksema riskiastmega.
An assessment of the alternative shall be performed to demonstrate whether it can be used with similar effect on the target organism and without significant economic and practical disadvantages to the user or not.
Alternatiivi hinnatakse, et teha kindlaks, kas on võimalik selle kasutamine samalaadse mõju saavutamiseks sihtorganismil ilma oluliselt ebasoodsamate majanduslike või praktiliste tagajärgedeta kasutajale.
Further conditions for refusal or withdrawal of an authorisation are as follows:
Loa andmisest keeldumise või selle tagasivõtmise täiendavad tingimused on järgmised:
substitution shall be applied only where other methods or the chemical diversity of the active substances is sufficient to minimise the occurrence of resistance in the target organism;
asendamist kohaldatakse ainult juhul, kui teised meetodid või toimeainete keemiline mitmekesisus on piisavad, et vähendada sihtorganismis resistentsuse tekke ohtu;
substitution shall be applied only to plant protection products where their use presents a significantly higher level of risk to human health or the environment; and
asendamist kohaldatakse ainult selliste taimekaitsevahendite puhul, mille kasutamine kujutab oluliselt suuremat ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, ning
substitution shall be applied only after allowing for the possibility, where necessary, of acquiring experience from use in practice, where not already available.
asendamist kohaldatakse ainult pärast seda, kui vajaduse korral on antud võimalus koguda praktilise kasutamise kogemusi, kui sellised kogemused ei ole juba kättesaadavad.
Significant difference in risk
Riskiastme oluline erinevus
A significant difference in risk shall be identified on a case-by-case basis by the competent authorities.
Pädevad asutused teevad riskiastme olulise erinevuse kindlaks igal üksikjuhul eraldi.
The properties of the active substance and plant protection product, and the possibility of exposure of different population subgroups (professional or non-professional users, bystanders, workers, residents, specific vulnerable groups or consumers) directly or indirectly through food, feed, drinking water or the environment shall be taken into account.
Arvesse võetakse toimeaine ja taimekaitsevahendi omadusi ning võimalust, et sellega puutuvad toidu, sööda, joogivee või keskkonna kaudu otseselt või kaudselt kokku elanikkonna erinevad rühmad (professionaalsed või mitteprofessionaalsed kasutajad, kõrvalised isikud, töötajad, elanikud, teatavad haavatavamad elanikkonnarühmad või tarbijad).
Other factors such as the stringency of imposed restrictions on use and prescribed personal protective equipment shall also be considered.
Samuti kaalutakse teisi tegureid, näiteks kehtestatud kasutuspiirangute rangus ning ettenähtud isikukaitsevahendid.
For the environment, if relevant, a factor of at least 10 for the toxicity/exposure ratio (TER) of different plant protection products is considered a significant difference in risk.
Keskkonna puhul peetakse vajaduse korral oluliseks riskiastme erinevuseks seda, kui erinevate taimekaitsevahendite mürgisuse ja kokkupuute ulatus (TER) on vähemalt 10.
Significant practical or economic disadvantages
Oluliselt ebasoodsamad praktilised või majanduslikud tagajärjed
Significant practical or economic disadvantage to the user is defined as a major quantifiable impairment of working practices or business activity leading to inability to maintain sufficient control of the target organism.
Kasutajale oluliselt ebasoodsamate praktiliste või majanduslike tagajärgede all mõistetakse töövõtete või äritegevuse jaoks tekkivat suurt, arvuliselt mõõdetavat takistust, mis ei võimalda sihtorganismi piisaval määral tõrjuda.
Such a major impairment might be, for example, where no technical facilities for the use of the alternative are available or economically feasible.
Selline suur takistus võib olla näiteks olukord, kus alternatiivi kasutamiseks vajalikud tehnilised vahendid ei ole kättesaadavad või majanduslikult teostatavad.
Where a comparative assessment indicates that restrictions on and/or prohibitions of use of a plant protection product could cause such disadvantage, then this shall be taken into account in the decision-making process.
Kui võrdlev hindamine osutab, et taimekaitsevahendi kasutuse piirangud ja/või keelud võiksid põhjustada sellise ebasoodsa tagajärje, võetakse seda otsustusprotsessis arvesse.
This situation shall be substantiated.
Selline olukord peab olema põhjendatud.
The comparative assessment shall take authorised minor uses into account.
Võrdleval hindamisel võetakse arvesse lubatud vähe levinud või väikese kasvupinnaga kultuuridel kasutamist.
Repealed Directives and their successive amendments as referred to in Article 83
Artiklis 83 osutatud kehtetuks tunnistatud direktiivid ja nende hilisemad muudatused
Directive 91/414/EEC
Direktiiv 91/414/EMÜ
Acts amending Directive 91/414/EEC
Direktiivi 91/414/EMÜ muutvad õigusaktid
Directive 93/71/EEC
Direktiiv 93/71/EMÜ
3 August 1994
3. august 1994
Directive 94/37/EC
Direktiiv 94/37/EÜ
31 July 1995
31. juuli 1995
Directive 94/79/EC
Direktiiv 94/79/EÜ
31 January 1996
31. jaanuar 1996
Directive 95/35/EC
Direktiiv 95/35/EÜ
30 June 1996
30. juuni 1996
Directive 95/36/EC
Direktiiv 95/36/EÜ
30 April 1996
30. aprill 1996
Directive 96/12/EC
Direktiiv 96/12/EÜ
31 March 1997
31. märts 1997
Directive 96/46/EC
Direktiiv 96/46/EÜ
30 April 1997
30. aprill 1997
Directive 96/68/EC
Direktiiv 96/68/EÜ
30 November 1997
30. november 1997
Directive 97/57/EC
Direktiiv 97/57/EÜ
1 October 1997
1. oktoober 1997
Directive 2000/80/EC
Direktiiv 2000/80/EÜ
1 July 2002
1. juuli 2002
Directive 2001/21/EC
Direktiiv 2001/21/EÜ
Directive 2001/28/EC
Direktiiv 2001/28/EÜ
1 August 2001
1. august 2001
Directive 2001/36/EC
Direktiiv 2001/36/EÜ
1 May 2002
1. mai 2002
Directive 2001/47/EC
Direktiiv 2001/47/EÜ
31 December 2001
31. detsember 2001
Directive 2001/49/EC
Direktiiv 2001/49/EÜ
Directive 2001/87/EC
Direktiiv 2001/87/EÜ
31 March 2002
31. märts 2002
Directive 2001/99/EC
Direktiiv 2001/99/EÜ
1 January 2003
1. jaanuar 2003
Directive 2001/103/EC
Direktiiv 2001/103/EÜ
1 April 2003
1. aprill 2003
Directive 2002/18/EC
Direktiiv 2002/18/EÜ
30 June 2003
30. juuni 2003
Directive 2002/37/EC
Direktiiv 2002/37/EÜ
31 August 2003
31. august 2003
Directive 2002/48/EC
Direktiiv 2002/48/EÜ
31 December 2002
31. detsember 2002
Directive 2002/64/EC
Direktiiv 2002/64/EÜ
31 March 2003
31. märts 2003
Directive 2002/81/EC
Direktiiv 2002/81/EÜ
Directive 2003/5/EC
Direktiiv 2003/5/EÜ
30 April 2004
30. aprill 2004
Directive 2003/23/EC
Direktiiv 2003/23/EÜ
31 December 2003
31. detsember 2003
Directive 2003/31/EC
Direktiiv 2003/31/EÜ
30 June 2004
30. juuni 2004
Directive 2003/39/EC
Direktiiv 2003/39/EÜ
30 September 2004
september 2004
Directive 2003/68/EC
Direktiiv 2003/68/EÜ
31 March 2004
31. märts 2004
Directive 2003/70/EC
Direktiiv 2003/70/EÜ
30 November 2004
30. november 2004
Directive 2003/79/EC
Direktiiv 2003/79/EÜ
Directive 2003/81/EC
Direktiiv 2003/81/EÜ
31 January 2005
31. jaanuar 2005
Directive 2003/82/EC
Direktiiv 2003/82/EÜ
30 July 2004
30. juuli 2004
Directive 2003/84/EC
Direktiiv 2003/84/EÜ
Directive 2003/112/EC
Direktiiv 2003/112/EÜ
30 April 2005
30. aprill 2005
Directive 2003/119/EC
Direktiiv 2003/119/EÜ
Regulation (EC) No 806/2003
Määrus (EÜ) nr 806/2003
Directive 2004/20/EC
Direktiiv 2004/20/EÜ
31 July 2005
31. juuli 2005
Directive 2004/30/EC
Direktiiv 2004/30/EÜ
Directive 2004/58/EC
Direktiiv 2004/58/EÜ
31 August 2005
31. august 2005
Directive 2004/60/EC
Direktiiv 2004/60/EÜ
28 February 2005
28. veebruar 2005
Directive 2004/62/EC
Direktiiv 2004/62/EÜ
31 March 2005
31. märts 2005
Directive 2004/71/EC
Direktiiv 2004/71/EÜ
Directive 2004/99/EC
Direktiiv 2004/99/EÜ
30 June 2005
30. juuni 2005
Directive 2005/2/EC
Direktiiv 2005/2/EÜ
30 September 2005
september 2005
Directive 2005/3/EC
Direktiiv 2005/3/EÜ
Directive 2005/25/EC
Direktiiv 2005/25/EÜ
28 May 2006
28. mai 2006
Directive 2005/34/EC
Direktiiv 2005/34/EÜ
30 November 2005
30. november 2005
Directive 2005/53/EC
Direktiiv 2005/53/EÜ
31 August 2006
31. august 2006
Directive 2005/54/EC
Direktiiv 2005/54/EÜ
Directive 2005/57/EC
Direktiiv 2005/57/EÜ
31 October 2006
31. oktoober 2006
Directive 2005/58/EC
Direktiiv 2005/58/EÜ
31 May 2006
31. mai 2006
Directive 2005/72/EC
Direktiiv 2005/72/EÜ
31 December 2006
31. detsember 2006
Directive 2006/5/EC
Direktiiv 2006/5/EÜ
31 March 2007
31. märts 2007
Directive 2006/6/EC
Direktiiv 2006/6/EÜ
Directive 2006/10/EC
Direktiiv 2006/10/EÜ
Directive 2006/16/EC
Direktiiv 2006/16/EÜ
31 January 2007
31. jaanuar 2007
Directive 2006/19/EC
Direktiiv 2006/19/EÜ
Directive 2006/39/EC
Direktiiv 2006/39/EÜ
31 July 2007
31. juuli 2007
Directive 2006/41/EC
Direktiiv 2006/41/EÜ
Directive 2006/45/EC
Direktiiv 2006/45/EÜ
Directive 2006/64/EC
Direktiiv 2006/64/EÜ
31 October 2007
31. oktoober 2007
Directive 2006/74/EC
Direktiiv 2006/74/EÜ
30 November 2007
30. november 2007
Directive 2006/75/EC
Direktiiv 2006/75/EÜ
Directive 2006/85/EC
Direktiiv 2006/85/EÜ
31 January 2008
31. jaanuar 2008
Directive 2006/104/EC
Direktiiv 2006/104/EÜ
Directive 2006/131/EC
Direktiiv 2006/131/EÜ
30 June 2007
30. juuni 2007
Directive 2006/132/EC
Direktiiv 2006/132/EÜ
Directive 2006/133/EC
Direktiiv 2006/133/EÜ
Directive 2006/134/EC
Direktiiv 2006/134/EÜ
Directive 2006/135/EC
Direktiiv 2006/135/EÜ
Directive 2006/136/EC
Direktiiv 2006/136/EÜ
Directive 2007/5/EC
Direktiiv 2007/5/EÜ
31 March 2008
31. märts 2008
Directive 2007/6/EC
Direktiiv 2007/6/EÜ
Directive 2007/21/EC
Direktiiv 2007/21/EÜ
12 December 2007
12. detsember 2007
Directive 2007/25/EC
Direktiiv 2007/25/EÜ
Directive 2007/31/EC
Direktiiv 2007/31/EÜ
1 September 2007
september 2007
Directive 2007/50/EC
Direktiiv 2007/50/EÜ
31 May 2008
31. mai 2008
Directive 2007/52/EC
Direktiiv 2007/52/EÜ
Directive 2007/76/EC
Direktiiv 2007/76/EÜ
30 April 2009
30. aprill 2009
Directive 2008/40/EC
Direktiiv 2008/40/EÜ
Directive 2008/41/EC
Direktiiv 2008/41/EÜ
30 June 2009
30. juuni 2009
Directive 2008/45/EC
Direktiiv 2008/45/EÜ
8 August 2008
8. august 2008
Directive 2008/66/EC
Direktiiv 2008/66/EÜ
Directive 79/117/EEC
Direktiiv 79/117/EMÜ
Acts amending Directive 79/117/EEC
Direktiivi 79/117/EMÜ muutvad õigusaktid
Directive 83/131/EEC
Direktiiv 83/131/EMÜ
1 October 1984
1. oktoober 1984
Directive 85/298/EEC
Direktiiv 85/298/EMÜ
Directive 86/214/EEC
Direktiiv 86/214/EMÜ
Directive 86/355/EEC
Direktiiv 86/355/EMÜ
1 July 1987
1. juuli 1987
Directive 87/181/EEC
Direktiiv 87/181/EMÜ
1 January 1988 and 1 January 1989
1. jaanuar 1988 ja 1. jaanuar 1989
Directive 87/477/EEC
Direktiiv 87/477/EMÜ
Directive 89/365/EEC
Direktiiv 89/365/EMÜ
31 December 1989
31. detsember 1989
Directive 90/335/EEC
Direktiiv 90/335/EMÜ
1 January 1991
1. jaanuar 1991
Directive 90/533/EEC
Direktiiv 90/533/EMÜ
31 December 1990 and 30 September 1990
31. detsember 1990 ja 30. september 1990
Directive 91/188/EEC
Direktiiv 91/188/EMÜ
31 March 1992
31. märts 1992
Regulation (EC) No 807/2003
Määrus (EÜ) nr 807/2003
Regulation (EC) No 850/2004
Määrus (EÜ) nr 850/2004
Such substances include, but are not limited to, substances meeting the criteria to be classified as hazardous in accordance with Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on classification, labelling and packaging of substances and mixtures [16], and present in the plant protection product at a concentration leading the product to be regarded as dangerous within the meaning of Article 3 of Directive 1999/45/EC;5.
Selliste ainete hulka kuuluvad muu hulgas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) [16] ohtlikeks aineteks klassifitseerimise kriteeriumidele vastavad ained, mida leidub taimekaitsevahendis sellises kontsentratsioonis, et selle tulemusena käsitatakse taimekaitsevahendit ohtlikuna vastavalt direktiivi 1999/45/EÜ artiklile 3;5)
‘plants’ means live plants and live parts of plants, including fresh fruit, vegetables and seeds;
„taimed” elustaimed ja elusad taimeosad, kaasa arvatud värsked puuviljad, köögiviljad ja seemned; 6)
Every advertisement for a plant protection product shall be accompanied by the sentences ‘Use plant protection products safely. Always read the label and product information before use’.
Igale taimekaitsevahendi reklaamile lisatakse laused „Kasutage taimekaitsevahendeid ohutult. Enne kasutamist lugege alati läbi märgistus ja tootekirjeldus.”.
These sentences shall be easily legible and clearly distinguishable in relation to the whole advertisement.
Need laused peavad olema kergesti loetavad ja ülejäänud reklaamist selgelt eristatavad.
its ADI, ARfD or AOEL is significantly lower than those of the majority of the approved active substances within groups of substances/use categories, it meets two of the criteria to be considered as a PBT substance,
selle aktsepteeritav päevane doos (ADI), akuutne standarddoos (ARfD) või ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus (AOEL) on oluliselt väiksem kui enamikul heakskiidetud toimeainetel ainerühmades/kasutusliikides;
Regulation (EC) No 1108/2009 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1108/2009,
amending Regulation (EC) No 216/2008 in the field of aerodromes, air traffic management and air navigation services and repealing Directive 2006/23/EC
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty [3],
toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras [3]
In its communication of 15 November 2005 to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Extending the tasks of the European Aviation Safety Agency — an agenda for 2010’, the Commission announced its intention to progressively extend the tasks of the European Aviation Safety Agency (the Agency), with a view towards a ‘total system approach’, to aerodrome/airport safety and interoperability, air navigation services (ANS) and air traffic management (ATM).
Komisjoni 15. novembri 2005. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa Lennundusohutusameti ülesannete laiendamine – Agenda aastaks 2010” teatati kavatsusest järk-järgult laiendada Euroopa Lennundusohutusameti („amet”) ülesandeid, eesmärgiga saavutada üldine süsteemne lähenemisviis ja et need hõlmaksid lennuväljade/-jaamade ohutust ja koostalitlusvõimet, aeronavigatsiooniteenuseid ja lennuliikluse korraldamist.
The continuous growth of aviation in Europe leads to many challenges, in particular regarding the key safety factors of aerodromes and ATM/ANS.
Lennuliikluse pidevast suurenemisest Euroopas tuleneb palju raskusi, eelkõige seoses lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste põhiliste ohutusteguritega.
Therefore, necessary risk mitigation measures need to be established to ensure safety through a harmonised, holistic regulatory approach across the Member States.
Seepärast tuleb kehtestada vajalikud riskide vähendamise meetmed, et tagada ohutus kõiki liikmesriike hõlmava ühtlustatud ja tervikliku regulatiivse lähenemisviisi kaudu.
The achievements of the single European sky initiative need to be complemented by the harmonised safety element to be applied to aerodromes and ATM/ANS.
Ühtse Euroopa taeva algatuse raames saavutatut on vaja täiendada lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevate ühtlustatud ohutuseeskirjadega.
To this end, the appropriate safety regulatory framework should also be developed with regard to the deployment of new technologies in this field.
Selleks tuleks välja kujundada ka asjakohane lennundusohutuse õiguslik raamistik, pidades silmas uue tehnoloogia kasutuselevõtmist selles valdkonnas.
The Community should lay down, in line with the Standards and Recommended Practices set by the Convention on International Civil Aviation, signed in Chicago on 7 December 1944 (the Chicago Convention), essential requirements applicable to aeronautical products, parts and appliances, aerodromes and the provision of ATM/ANS; essential requirements applicable to persons and organisations involved in the operation of aerodromes and in the provision of ATM/ANS; and essential requirements applicable to persons and products involved in the training and medical assessment of air traffic controllers.
7. detsembril 1944. aastal Chicagos alla kirjutatud konventsiooniga rahvusvahelise tsiviillennunduse kohta („Chicago konventsioon”) kehtestatud standarditest ja soovitatud tavadest lähtuvalt peaks ühendus sätestama olulised nõuded, mis käsitlevad lennundustooteid, -osi ja -seadmeid, lennuvälju, lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuste osutamist, isikuid ja organisatsioone, kes on seotud lennuväljade käitamise, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega, ning lennujuhtide koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid ja tooteid.
The Commission should be empowered to develop the necessary related implementing rules.
Komisjoni tuleks volitada välja töötama vajalikud sellekohased rakenduseeskirjad.
Taking into account that services consisting in the origination and processing of data and formatting and delivering data for the purpose of air navigation are different from ANS services as defined in Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (the framework Regulation) [4], the Commission should develop specific requirements adapted to such services.
Võttes arvesse, et teenistused, kes tegelevad aeronavigatsioonialase teabe koostamise, töötlemise, vormindamise ja edastamisega, erinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) [4] alusel määratletud aeronavigatsiooniteenustest, peaks komisjon töötama välja sellistele teenistustele kohandatud erinõuded.
It would not be appropriate to subject all aerodromes to common rules.
Asjakohane oleks mitte kohaldada ühiseeskirju kõikide lennuväljade suhtes.
In particular, aerodromes which are not open to public use and aerodromes mainly used for recreational flying or serving commercial air transport other than in accordance with instrument flight procedures and with paved runways of less than 800 metres, should remain under the regulatory control of the Member States, without any obligation under this Regulation on other Member States to recognise such national arrangements.
Liikmesriikide reguleeriva kontrolli alla peaksid jääma eelkõige lennuväljad, mis ei ole üldsusele avatud, ja peamiselt harrastuslendudeks kasutatavad lennuväljad või lennuväljad, mis teenindavad muud kui instrumentaallennureeglitel põhinevat ärilist lennutransporti ja mille kattega lennuraja pikkus on alla 800 meetri, ilma et käesolevast määrusest tuleneks teistele liikmesriikidele kohustus tunnustada sellist siseriiklikku korda.
However, proportionate measures should be taken by Member States to increase generally the level of safety of recreational aviation and of all commercial air transport.
Liikmesriigid peaksid siiski võtma proportsionaalseid meetmeid harrastuslennunduse ja kogu ärilise lennutranspordi üldise ohutustaseme tõstmiseks.
The Commission will re-examine in due time, extending the scope of application to aerodromes currently excluded in a modular manner, and taking full account of the impact this might have on such aerodromes.
Komisjon käsitleb sobival ajal uuesti kohaldamisala laiendamist lennuväljadele, mis praegu on sellest välja jäetud, võttes täielikult arvesse sellise laiendamise võimalikku mõju kõnealustele lennuväljadele.
Taking into account the large variety of aerodromes and their highly individual infrastructures and environments, common aerodrome safety rules should provide for the necessary flexibility for customised compliance, through an adequate balance between implementing rules, certification specifications and acceptable means of compliance.
Võttes arvesse lennuväljade suurt mitmekesisust ning nende väga ainulaadset infrastruktuuri ja keskkonda, peaksid ühised lennuväljade ohutuseeskirjad võimaldama vajalikku paindlikkust nõuetele vastavuse kohandamiseks kohase tasakaalu abil rakenduseeskirjade, sertifitseerimistingimuste ja vastuvõetavate nõuete täitmise menetluste vahel.
These rules should be proportionate to the size, traffic, category and complexity of the aerodrome and nature and volume of operations thereon, thereby avoiding unnecessary bureaucratic and economic burdens in particular for smaller aerodromes which only involve very limited passenger traffic.
Nimetatud eeskirjad peaksid olema proportsionaalses vastavuses lennuvälja suuruse, lennuliikluse, lennuvälja kategooria ja keerukusega ning sealse tegevuse laadi ja mahuga, vältides seega tarbetut bürokraatlikku ja majanduslikku koormust eelkõige väiksemate lennuväljade jaoks, kus reisijatevedu toimub üksnes väga piiratud mahus.
Aerodrome infrastructure and operations should be certified by means of a single certificate.
Lennuvälja infrastruktuuri ja käitamist tuleks sertifitseerida ühe sertifikaadiga.
However, Member States may certify aerodrome infrastructure and operations separately.
Liikmesriigid võivad siiski sertifitseerida lennuvälja infrastruktuuri ja käitamist ka eraldi.
In that case, certificates should be delivered by the same authority.
Sel juhul peaks sertifikaadid väljastama sama asutus.
Operators of multiple aerodromes, having established appropriate central functions, may request a single certificate, covering operations and management at all aerodromes under their responsibility.
Mitme lennuvälja käitajad, kelle funktsioonid on asjakohaselt tsentraliseeritud, võivad taotleda üht sertifikaati, mis hõlmab kõikide nende vastutusalasse kuuluvate lennujaamade käitamist ja juhtimist.
Aeronautical products, parts and appliances, aerodromes and their equipment, operators involved in commercial air transport and in the operation of aerodromes, ATM/ANS systems and providers, as well as pilots and air traffic controllers, and persons, products and organisations involved in their training and medical assessment, should be certified or licensed once they have been found to comply with essential requirements to be laid down by the Community in line with Standards and Recommended Practices set by the Chicago Convention.
Lennundustooteid, -osi ja -seadmeid, lennuvälju ja lennuväljaseadmeid, ärilise lennutranspordiga ja lennuväljade käitamisega seotud käitajaid, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud süsteeme ja teenuseosutajaid, samuti piloote ja lennujuhte ning nende koolituse ja tervisekontrolliga seotud isikuid, tooteid ja organisatsioone tuleks sertifitseerida või litsentsida, kui on tuvastatud, et need vastavad olulistele nõuetele, mis ühendus peab sätestama kooskõlas Chicago konventsiooniga ettenähtud nõuete ja soovitatavate tavadega.