natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently this claim was rejected.
Seega lükati see väide tagasi.
One exporting producer and one user alleged that a specific type of wire rod, namely ‘tire cord’, classified under the CN code 72139120, would differ significantly from other types of wire rod with respect to the physical and technical characteristics, end uses, interchangeability and consumer perceptions.
Üks eksportiv tootja ja üks kasutaja väitsid, et üks konkreetne valtstraadi tüüp, nimelt „rehvikoortriie”, mida liigitatakse CN-koodi 72139120 alla, erinevat füüsiliste ja tehniliste omaduste, lõppkasutajate, asendatavuse ja tarbijate hoiakute osas oluliselt teistest valtstraadi tüüpidest.
Consequently, they claimed that tire cord should be excluded from the scope of this investigation.
Seetõttu väitsid nad, et rehvikoortriie tuleks käesoleva uurimise kohaldamisalast välja jätta.
The abovementioned claim and specific arguments have been analysed in detail.
Eespool nimetatud väidet ja konkreetseid põhjendusi analüüsiti põhjalikult.
Firstly, it was established that the different types of wire rod, including tire cord, included in the product definition share the same basic physical, chemical and technical characteristics, which means that they belong to the same product category.
Esiteks tehti kindlaks, et valtstraadi erinevad tüübid, sealhulgas rehvikoortriie, mida vaatlusaluse toote määratlus hõlmab, on samade füüsiliste, keemiliste ja tehniliste omadustega, mis tähendab, et nad kuuluvad samasse tootekategooriasse.
Secondly, even if it can be argued that tire cord is a relatively more sophisticated and expensive type compared to other types of wire rod covered within the scope of the current investigation, it does not mean that tire cords imported from the PRC have characteristics which are significantly different from tire cords produced in the Community.
Teiseks, isegi kui saaks väita, et rehvikoortriie on teiste käesoleva uurimise aluste valtstraadi tüüpidega võrreldes spetsiifilisem ja kallim, ei tähenda see, et Hiinast imporditud rehvikoortriidel oleksid omadused, mis erinevad oluliselt ühenduses toodetud rehvikoortriide omadest.
Furthermore the investigation showed that there were imports of tire cord from the country concerned during the period considered.
Enamgi veel, uurimine näitas, et vaatlusaluse perioodi jooksul imporditi rehvikoortriiet asjaomasest riigist ühendusse.
Although these imports were made in limited quantities, it showed that exporting producers concerned by the current investigation had the capability to produce this type of wire rod.
Kuigi seda tehti väikestes kogustes, oli selge, et käesoleva uurimise alused eksportivad tootjad olid võimelised seda tüüpi valtstraati tootma.
Hence, based on the above facts and considerations, the exclusion of tire cord from the scope of the investigation was not considered to be warranted.
Seega järeldati eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal, et rehvikoortriide väljajätmine käesoleva uurimise kohaldamisalast ei ole õigustatud.
The claim had therefore to be rejected.
Kõnealune väide tuli tagasi lükata.
In the absence of any other comments concerning the product concerned or the like product, recitals (13) to (14) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13–14.
In the absence of any other comments with regard to the MET status of Chinese exporting producers, the conclusions of recitals (27) to (31) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna muid märkusi turumajandusliku kohtlemise staatusega Hiina eksportivate tootjate kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27–31.
It is recalled that the sole cooperating Moldovan exporter failed to meet any of the five MET criteria.
Tuletatakse meelde, et ainus Moldova eksportija ei vastanud turumajandusliku kohtlemise viiest kriteeriumist mitte ühelegi.
Following the provisional disclosure, the company reiterated its previous comments on the Commission’s decision not to grant it MET, which had already been analysed and addressed in the MET and provisional disclosures.
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas äriühing taas oma esialgsed märkused komisjoni otsuse (milles leitakse, et äriühingule ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist) kohta; neid märkusi on juba analüüsitud ning neile on vastatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamisel ja esialgsete järelduste tegemisel.
The Moldovan exporter disputed the findings regarding all five MET criteria, but did not support its claims by providing any evidence in support thereof.
Moldova eksportija vaidlustas järeldused kõigi viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi kohta, kuid ei esitanud oma väidete tõestuseks mitte mingeid tõendeid.
In particular, the exporter claims that the Commission contradicts itself when considering that the so called authorities of the Transnistrian region of the RM are considered as playing the role of ‘the State’ when assessing criterion 1, and not so when assessing criterion 4.
Eksportija väitis, et komisjon tegutseb vastuoluliselt, käsitledes nn Moldova Transnistria piirkonna ametiasutusi „riigina” esimese kriteeriumi hindamisel, kuid ei tee seda siis, kui hinnatakse vastavust neljandale kriteeriumile.
In this respect, it is noted that the so called authorities of the Transnistrian region of the RM are clearly in a position to interfere in the company’s management.
Sellega seoses märgitakse, et nn Moldova Transnistria piirkonna ametiasutused on kindlasti sellised, kes ei sekku äriühingute juhtimisse.
Therefore this has a direct impact in the assessment of criterion 1.
Seetõttu mõjutavad nad otseselt esimese kriteeriumi hindamist.
On the other hand, the so called authorities of the Transnistrian region of the RM, as they are not recognised, do not ensure a legal stability and certainty as required under criterion 4.
Teisest küljest ei taga nn Moldova Transnistria piirkonna ametiasutused ei õiguskindlust ega stabiilsust, nagu nõutakse neljanda kriteeriumi puhul.
Regarding criterion 1, the exporter argued, in particular, that its management is composed of private persons and that no connection has been established between its top management and the so called authorities of the Transnistrian region of the RM.
Esimese kriteeriumi puhul väitis eksportija just seda, et äriühingu juhtkonda kuuluvad eraisikud ning et tema tippjuhtide ja nn Moldova Transnistria piirkonna ametiasutuste vahel ei ole mingit seost.
However, the investigation revealed that the President and other management staff of the company actively participate in the legislative bodies of the so called authorities of the Transnistrian region of the RM.
Uurimine näitas siiski, et äriühingu president ja muud juhtivad töötajad osalesid aktiivselt nn Moldova Transnistria piirkonna ametiasutuste tegevuses.
Regarding criterion 2 the company argued, in particular, that the reserved opinion of the audit report on the company’s financial statements was immaterial.
Teise kriteeriumi puhul väitis äriühing just seda, et äriühingu finantsdokumentide auditiaruannet käsitlev märkustega arvamus oli põhjendamata.
However, this reserved opinion refers to the value of all fixed assets and cannot therefore be considered as immaterial.
Siiski osutatakse märkustega arvamuses põhivarade väärtusele ja seda ei saa pidada põhjendamata arvamuseks.
During the verification the company was not able to clarify this reserve.
Kontrollimise ajal ei suutnud äriühing märkusi põhjendada.
No additional evidence has been provided in this respect.
Täiendavaid tõendeid selles osas ei esitatud.
Regarding criterion 3, the company repeated its argument that, following its privatisation, it was subsequently re-sold to its current holders at arm’s length and therefore any previous distortions would have been eliminated.
Kolmanda kriteeriumi puhul kordas äriühing väidet, et pärast erastamist müüdi äriühing praegustele omanikele, kes on sõltumatud, ja seega peaksid moonutused olema kõrvaldatud.
No evidence supporting this claim was however provided and the conclusion in recital (45) of the provisional Regulation is therefore confirmed.
Väite toetuseks ei esitatud mingeid tõendeid ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 45 esitatud järeldus.
Regarding criterion 5, the company, claimed in particular that the fact that its financial statements are in US dollars, and not in the so called Transnistrian rouble currency (TMR rouble) makes the issue irrelevant.
Viienda kriteeriumi puhul rõhutas äriühing eelkõige asjaolu, et äriühingu finantsdokumentides kasutatakse vääringuna USA dollareid ja mitte nn Transnistria piirkonna rublasid ning see muudab käsitluse asjakohatuks.
However, the fact remains that the TMR rouble is used in several of the company’s daily operations, and therefore the conversion rate of the TMR rouble into other currencies is not irrelevant for assessment under this criterion.
Fakt on siiski, et Transnistria piirkonna rublasid kasutatakse mitmete äriühingu igapäevatehingute puhul ja seega on rublade muudesse vääringutesse konverteerimise määr asjakohane selle kriteeriumi hindamise puhul.
Therefore these claims did not change the provisional conclusions not to grant MET to the Moldovan cooperating exporting producer, and the conclusions of recitals (32) to (49) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Seega ei muudetud nende väidete tõttu esialgseid järeldusi, mille kohaselt ei võimaldata Moldova koostööd tegevale eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist ning ajutise määruse põhjendustes 32–49 esitatud järeldused kinnitatakse.
In the absence of any comments on IT, recitals (50) to (53) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–53.
One exporting producer pointed out that revised and verified data regarding its domestic sales had not been taken into consideration in the establishment of normal value.
Üks eksportiv tootja tõi esile, et läbivaadatud ja kontrollitud andmeid omamaise müügi kohta ei võetud normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvesse.
Another exporting producer argued that the constructed normal value had been incorrectly calculated due to a clerical error.
Teine eksportiv tootja väitis, et saadud normaalväärtus oli tehnilise vea tõttu valesti arvutatud.
These claims were verified and corrections were made, when appropriate.
Väited vaadati läbi ja kus vaja, parandati vead.
Another exporting producer argued that its export sales consisted only of a ‘non-standard’ type of the product concerned, whereas domestic sales were a mix of ‘standard’ and ‘non-standard’ types.
Kolmas eksportiv tootja väitis, et ta müüs ekspordiks ainult vaatlusaluse toote mittestandardset tüüpi ning riigisiseselt müüs ta nii standardset kui ka mittestandardset toote tüüpi.
It claimed that this methodology resulted in an unfair comparison and that the normal value should be calculated by comparing only the prices of ‘non-standard’ export and domestic sales.
See eksportiv tootja väitis, et sellise metoodika alusel tehtud võrdlused ei olnud õiglased ja et normaalväärtus tuleks arvutada, võrreldes üksnes mittestandardset eksporti ja omamaist müüki.
The investigation, however, could not demonstrate sufficient differences between ‘standard’ and ‘non-standard’ products, as claimed by the exporting producer, that would affect their comparability.
Uurimine ei suutnud siiski tõestada, et erinevus standardset ja mittestandardset tüüpi toodete vahel oleks olnud piisavalt suur, et mõjutaks võrreldavust (nagu eksportiv tootja oli väitnud).
Both categories fall under the product description of the like product.
Mõlemat tüüpi tooted kuulusid samasuguse toote kirjelduse kategooriasse.
Additionally the investigation revealed that both types were sold by the company at the same price.
Samuti ilmnes uurimise käigus, et äriühing müüs mõlemat toote tüüpi sama hinnaga.
Accordingly, this claim had to be disregarded.
Seega ei saadud seda väidet arvesse võtta.
In the absence of any other comments with regard to the methodology for calculating normal value for Turkey, the provisional conclusions as outlined in recitals (54) to (63) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna Türgi puhul normaalväärtuse arvutamise meetodi suhtes rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 54–63 esitatud ajutised järeldused.
No comments were received concerning the normal value for the PRC and the RM established as described in recital (64) of the provisional Regulation.
Ei esitatud ühtegi märkust Hiina ja Moldova puhul kasutatava normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ajutise määruse põhjenduses 64 kirjeldatud viisil.
Therefore the provisional conclusions are confirmed.
Seepärast kiidetakse esialgsed järeldused heaks.
Turkey was provisionally chosen as analogue country for the reasons set out in recitals (65) to (74) of the provisional Regulation.
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 65–74, valiti ajutiselt võrdlusriigiks Türgi.
Following provisional disclosure, the complainant, argued against the use of Turkey as analogue country, instead of Brazil as initially envisaged.
Esialgsete järelduste avaldamise järel ei olnud kaebuse esitaja nõus, et võrdlusriigina kasutatakse Türgit ja mitte Brasiiliat, nagu alguses kavandati.
The complainant re-stated the arguments submitted at the provisional stage (a) claiming that there is sufficient competition in the Brazilian market and (b) alleging that the subsidisation of the Turkish steel industry makes it inappropriate for establishing normal value.
Kaebuse esitaja kordas väiteid, mis ta oli algselt esitanud, väites et a) Brasiilia turg on piisavalt konkurentsi pakkuv ja b) et Türgi terasetööstuse subsideerimine muudab Türgi normaalväärtuse kindlaksmääramise jaoks ebasobivaks.
Moreover, the complainant argued that since the investigation has established the existence of dumping for Turkey, as per the Commission’s practice it should not be used as analogue country.
Kaebuse esitaja väitis ka, et kuna uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu olemasolu Türgi puhul, ei tohiks Türgit komisjoni praktika kohaselt võrdlusriigina kasutada.
It is recalled that the domestic prices in Brazil were found to be above published world prices.
Siinkohal tuletatakse meelde, et leiti, et Brasiilia omamüügi hinnad on kõrgemad kui teadaolevad maailmaturu hinnad.
Also, the level of profits of the Brazilian producer in the domestic market was found to be very high compared, in particular, with the level of profit considered reasonable for the Community industry.
Seega leiti, et Brasiilia tootjate kasumi tase on liiga kõrge, seda eelkõige ühenduse tootmisharus mõistlikuks peetava kasumi tasemega võrreldes.
As stated in the provisional Regulation, this is considered as an indication of the insufficient level of competition in the Brazilian market.
Nagu on väidetud ajutises määruses, näitab see, et Brasiilia turu konkurentsivõime ei ole piisavalt suur.
Regarding Turkey, there appears to be clearly more competition in the domestic market than in the case of Brazil.
Türgi puhul on selgelt näha, et omamaise turu osas on konkurents tunduvalt suurem kui Brasiilias.
The fact that Turkish exporters have been found to be dumping does not necessarily mean that the normal value established for that country is not reliable.
Asjaolu, et Türgi eksportijate puhul tehti kindlaks dumpingu olemasolu, ei tähenda tingimata seda, et selle riigi puhul kindlaks määratud normaalväärtus ei oleks usaldusväärne.
The complainant also argued that as Turkish companies are allegedly subsidised, Turkey would not be a suitable choice as analogue country.
Kaebuse esitaja väitis ka, et kuna Türgi äriühinguid väidetavalt subsideeritakse, ei ole Türgi võrdlusriigiks sobiv.
However, no evidence was provided in support of this allegation.
Selle väite tõestuseks ei esitatud siiski tõendeid.
In view of the above, the conclusions of recitals (65) to (74) of the provisional Regulation are confirmed, and Turkey has been used as analogue country for the purpose of this proceeding, in accordance with Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
Eespool esitatut silmas pidades kinnitati ajutise määruse põhjendustes 65–74 esitatud järeldused ja kasutati käesoleva menetluse raames ja vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigina Türgit.
One exporting producer argued that the export price should not have been constructed as set out in recital (76) of the provisional Regulation.
Üks eksportiv tootja väitis, ekspordihinda ei tohiks määrata nii, nagu seda on tehtud ajutise määruse põhjenduses 76.
Having examined this claim, it was found to be warranted in particular because the functions of the company, which has its operations outside the Community, did not warrant the application of Article 2(9) of the basic Regulation.
Seda väidet kontrollides leiti see olevat põhjendatud eelkõige äriühingu toimimisviisi tõttu – sest äriühingu tegevus toimub väljaspool ühendust – ning see ei õigusta algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaldamist.
Another exporting producer claimed that deductions for commissions made for sales through a related company were not justified.
Üks teine eksportiv tootja väitis, et komisjonitasude vähendamine seotud äriühingu kaudu müümise puhul ei ole põhjendatud.
Having examined this claim, it was found to be warranted as the related company did not perform functions similar to those of an agent.
Seda väidet kontrollides leiti, et see on õigustatud, sest seotud äriühing ei tegelenud samade toimingutega kui vahendaja.
The export prices were therefore corrected accordingly.
Seepärast korrigeeriti ekspordihindu vastavalt.
In the absence of any other comments with regard to the methodology for establishing export prices, the provisional conclusions as outlined in recital (75) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna ekspordihinna määramise metoodika suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 75 esitatud ajutised järeldused.
As described in recital (79) of the provisional Regulation allowances for differences in transport costs, freight and insurance costs, bank charges, packing costs, credit costs and commissions were granted where applicable and justified.
Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 79, võeti kõikide uuritud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, pangakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.
Several exporters disputed the calculation of adjustments for inland transport, freight costs, bank charges, credit costs and commissions and proposed alternative calculations.
Mitmed eksportijad vaidlustasid sisetranspordi-, laadimis-, panga- ja laenukulude ning komisjonitasude korrigeerimiste arvutamise ja tegid ettepaneku teha uued arvutused.
In view of the evidence provided in their questionnaire replies and information and evidence collected during the verification visits, most of these claims were not considered justified and the adjustments as calculated at the provisional stage were therefore maintained.
Küsimustike vastustes esitatud tõendite alusel ning kontrollkäikude jooksul kogutud info ja tõendite põhjal leiti, et enamik neist väidetest on põhjendamata, ja jäädi seega esialgse uurimise etapis arvutatud korrigeerimiste juurde.
However, some of the claims have been accepted, where justified, and corrections were made for the adjustments corresponding to credit costs, commissions and customs charges on export sales.
Mõni väide leidis siiski tõestust ja tehti mõned parandused laenukulude, komisjonitasude ja eksportmüügi tollimaksude kohanduste osas.
The weighted average normal value was compared with the weighted average export price as provided for in Article 2(11) and (12) of the basic Regulation.
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
Following the corrections to the normal values in the analogue country, the definitive dumping margins for the Chinese exporting producers are as follows:
Pärast võrdlusriigi normaalväärtuste korrigeerimist on lõplikud dumpingumarginaalid Hiina eksportivate tootjate jaoks järgmised:
Following the imposition of provisional measures, it was considered that using all available export data for the RM would provide a more accurate picture of the dumping practised by that country.
Ajutiste meetmete kehtestamise järel selgus, et kui kasutataks kõiki Moldova kohta kättesaadavaid eksporti käsitlevaid andmeid, saaks selles riigis toimuvast dumpingust parema ülevaate.
Accordingly, the country wide definitive dumping margin was calculated on the basis of the export prices of all known producers.
Seega arvutati kogu riigis kehtivad lõplikud dumpingumarginaalid kõigi teadaolevate tootjate ekspordihindade põhjal.
Following the corrections to the normal values of the analogue country, export price and adjustments as described above, the country wide definitive dumping margin for the RM was established at 16,2 %.
Pärast võrdlusriigi normaalväärtuste korrigeerimist ning eespool kirjeldatu kohast ekspordihindade ja korrigeerimiste arvessevõtmist on kogu Moldova puhul kehtestatud lõplikuks dumpingumarginaaliks 16,2 %
In light of the above, the definitive dumping margins for the Turkish exporting producers are as follows:
Eelnevat arvesse võttes on Türgi eksportivate tootjate dumpingumarginaalid järgmised:
In the absence of any comments concerning the Community production or cooperation by the silent producers as mentioned in recital (91) of the provisional Regulation, recitals (89) to (92) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna ühenduse toodangu ja endast teatamata jätnud tootjate (ajutise määruse põhjendus 91) koostöö kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 89–92.
In the absence of any comments concerning the definition of the Community industry, recital (93) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Kuna ühenduse tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 93.
It is recalled that no sampling was applied for the injury analysis, since the 20 cooperating producers consisted of four groups of companies and two independent producers.
Tuletatakse meelde, et kahju analüüsimisel ei kasutatud valimit, sest 20 koostööd teinud tootjat moodustasid neli äriühingute rühma ja kaks tootjat olid sõltumatud.
Further to the imposition of provisional measures, as mentioned in recital (3) above, an on-spot verification was carried out at the premises of one additional Community producer, in order to verify the data provided in its questionnaire reply.
Ajutiste meetmete kehtestamise järel ja nagu juba öeldud põhjenduses 3, tehti kontrollkäik veel ühe ühenduse tootja ruumidesse, et kontrollida küsimustiku vastustes esitatud andmete õigsust.
It is recalled that the Community consumption was established on the basis of the total imports, derived from Eurostat, and the total sales on the Community market of the Community industry and of the other Community producers, including an estimate based on complaint data for the sales of the silent producers.
Tuletatakse meelde, et ühenduse tarbimine määrati kindlaks Eurostati andmetel põhineva koguimpordi alusel ning ühenduse turul ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate müügi kogumahu põhjal, sealhulgas endast teatamata jätnud tootjate kohta esitatud väidetavate andmete hinnangulise müügi kogumahu põhjal.
One interested party disputed the method used for the determination of the Community consumption, claiming that the production by the Community industry destined for captive use and captive sales should be included in the Community consumption and the injury assessment, since captive use and captive sales were in direct competition with sales on the free market, including imports.
Üks huvitatud isik vaidlustas ühenduse tarbimise kindlaksmääramise meetodi, väites, et ühenduse tootmisharu toodangut, mis on ette nähtud kasutamiseks ja müügiks suletud turul, tuleks arvesse võtta ühenduse tarbimise ja kahju hindamisel, sest kasutamine ja müük suletud turul konkureerib otseselt vabaturu müügi, sealhulgas impordiga.