natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nor does the exemption provided for in Article 87(3)(a) apply, which authorises aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment because the measure is not conditional on realising any type of activity in specific regions [108].
Samuti ei ole kohaldatav artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erand, millega lubatakse abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, kuna kõnealune meede ei sõltu mis tahes liiki tegevusest konkreetsetes piirkondades [108].
In the same way, the contested measure adopted in 2001 cannot be regarded as promoting the execution of a project of common European interest or remedying a serious disturbance in the economy of Spain, as provided for in Article 87(3)(b).
Samamoodi ei saa 2001. aastal vastu võetud vaidlustatud meedet käsitada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud abina üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
Nor is its purpose to promote culture and heritage conservation as provided for in Article 87(3)(d).
Samuti ei ole see ette nähtud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, nagu sätestatud artikli 87 lõike 3 punktis d.
Finally, the measure at issue must be examined in the light of Article 87(3)(c), which provides for the authorisation of aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent that is contrary to the common interest.
Viimaks tuleb kõnealust meedet hinnata artikli 87 lõike 3 punkti c seisukohalt, mille kohaselt on abi lubatud anda teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
In this respect, it should first be noted that the measure at issue does not fall under any of the frameworks or guidelines that define the conditions to consider certain types of aid compatible with the common market.
Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et kõnealune meede ei jää ühegi sellise raamistiku ega suunise reguleerimisalasse, milles määratletakse tingimused teatavat liiki abi ühisturuga kokkusobivuse kohta.
As regards the arguments raised by the Spanish authorities and by the 30 interested parties based on the State Aid Action Plan of 2005 [109], where they consider that certain measures can be compatible if they essentially respond to a market failure, the Commission observes that the alleged general difficulties in carrying out cross-border mergers cannot be considered a market failure.
Seoses Hispaania ametiasutuste ja 30 huvitatud isiku poolt 2005. aasta riigiabi tegevuskava [109] põhjal esitatud väidetega, milles nad leiavad, et teatavad meetmed võivad olla ühisturuga kokkusobivad, kui need on peamiselt ette nähtud turutõrke kaotamiseks, märgib komisjon, et väidetavaid üldisi probleeme piiriülestel ühinemistel ei saa käsitada turutõrkena.
The fact that a specific company may not be capable of undertaking a certain project or transaction without aid does not necessarily mean that there is a market failure.
Asjaolu, et konkreetne äriühing ei pruugi ilma abita olla võimeline teatavat projekti või tehingut ellu viima, ei tähenda tingimata turutõrke olemasolu.
Only where market forces would not in themselves be able to reach an efficient outcome — i.e. where not all potential gains from the transaction are realised — can a market failure be considered to exist.
Turutõrkega on tegemist juhul, kui turujõud üksi ei suuda saavutada tõhusat tulemust, st kui tehing ei anna kogu võimalikku kasumit.
The Commission does not dispute that the costs involved in some transactions may well be higher than those in other transactions.
Komisjon ei vaidle vastu, et mõne tehinguga seotud kulud võivad võrreldes teiste tehingutega seotud kuludega suuremad olla.
However, since these costs are real costs that accurately reflect the nature of the projects being considered — i.e. costs relating to their different geographic location or the different legal environment in which they are to take place — it is efficient for the companies to take these costs fully into account when making their decisions.
Kuna aga nende kulude puhul on tegemist tegelike kuludega, mis kajastavad täpselt käsitletavate projektide iseloomu, st projektide elluviimise erineva geograafilise asukoha või erineva õigusliku keskkonnaga seotud kulud, peaks äriühingud neid kulusid oma otsuste tegemisel täielikult arvesse võtma.
On the contrary, inefficient outcomes would arise if these real costs were ignored or, indeed, compensated by State aid.
Ebatõhusad tulemused seevastu ilmnevad siis, kui kõnealuseid tegelikke kulusid eiratakse või kui need riigiabi teel hüvitatakse.
The same type of real cost differences also arise when comparing different transactions within the same country as well as when comparing cross-border transactions, and the existence of these differences does not mean that inefficient market outcomes would arise.
Samasugused erinevused tegelikes kuludes ilmnevad ka siis, kui võrrelda erinevaid tehinguid sama riigi piires või piiriüleseid tehinguid, kusjuures selliste erinevuste olemasolu ei pruugi tähendada ebatõhusaid tulemusi turul.
The examples provided by the Spanish authorities of alleged increased costs for conducting international transactions compared to national transactions are all related to real costs of conducting transactions, which should be fully taken into account by market participants in order to achieve efficient outcomes.
Kõik Hispaania ametiasutuste esitatud näited rahvusvaheliste tehingute väidetavalt suuremate kulude kohta võrreldes riigisiseste tehingute kuludega on seotud tehingute sooritamise tegelike kuludega, mida turuosalised peaksid tõhusate tulemuste saavutamiseks täielikult arvesse võtma.
For a market failure to be present, essentially there would have to be externalities (positive spillovers) generated by the transactions or significant incomplete or asymmetric information leading to otherwise efficient transactions not being carried out.
Turutõrke olemasoluks on peamiselt vaja, et tehingute puhul esineks välismõju (positiivne mõju) või märkimisväärne puudulik või ebaühtlane teave, mille tagajärjel jääks muul juhul tõhusad tehingud sooritamata.
While these may be, theoretically, present in certain transactions, both international and national (e.g. in the context of joint R & D programmes), they cannot be considered inherently present in all international transactions, let alone in transactions of the type in question.
Kuigi teoreetiliselt võivad need tegurid olemas olla nii teatavates rahvusvahelistes kui ka riigisisestes tehingutes (nt seoses teadus- ja arendustegevuse ühisprogrammidega), ei saa eeldada, et need on automaatselt olemas kõigi rahvusvaheliste tehingute puhul, eeskätt kõnealust liiki tehingute puhul.
In this respect, the Commission considers that the claim relating to market failures cannot be accepted.
Sellega seoses ei pea komisjon turutõrkeid käsitlevat väidet vastuvõetavaks.
Moreover it should be recalled that, when assessing whether aid can be deemed compatible with the common market, the Commission balances the positive impact of the measure in reaching an objective of common interest against its potentially negative side effects, such as distortion of trade and competition.
Samuti tuleks meelde tuletada, et abi kokkusobivuse hindamisel ühisturuga võrdleb komisjon meetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel ja selle võimalikke kõrvalmõjusid, näiteks kaubanduse ja konkurentsi moonutamist.
The State Aid Action Plan, building on existing practice, has formalised a three-step ‘balancing test’.
Riigiabi tegevuskavas on kehtivale praktikale tuginedes kehtestatud kolmeastmeline tasakaalustatuse kriteerium.
The first two steps address the positive effects of the State aid and the third addresses the negative effects and the resulting balancing of the positive and negative effects.
Kaks esimest astet on seotud riigiabi positiivse mõju ja kolmas negatiivse mõjuga ning lõpuks positiivset ja negatiivset mõju võrreldakse.
The balancing test is structured as follows:
Tasakaalustatuse kriteeriumi puhul hinnatakse järgmist:
assessing whether the aid is aimed at a specific objective of common interest (e.g. growth, employment, cohesion, environment or energy security);
kas abi on ette nähtud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks (nt majanduskasv, tööhõive, ühtekuuluvus, keskkond või energiajulgeolek);
assessing whether the aid is well-designed to deliver the objective of common interest, i.e. whether the proposed aid addresses the market failure or other objective.
kas abi on kavandatud nii, et oleks võimalik saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk, st kas kavandatud abi on ette nähtud turutõrke kõrvaldamiseks või muu eesmärgi saavutamiseks.
For assessing this, it must be checked whether:
Selle hindamisel peab kontrollima, kas:
State aid is an appropriate policy instrument;
riigiabi on asjakohane poliitikavahend;
there is an incentive effect, namely if the aid changes the behaviour of undertakings;
kas abil on ergutav mõju, st kas abi muudab ettevõtjate käitumist;
the measure is proportional, i.e. if the same change in behaviour could be obtained with less aid;
kas abimeede on proportsionaalne, st kas vähesema abiga võiks saavutada samasuguse muutuse käitumises;
assessing if the distortions of competition and effect on trade are limited, so that the overall balance is positive.
kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et kogumõju oleks positiivne.
It is first necessary to assess whether the objective pursued by the aid can indeed be regarded as being in the common interest.
Kõigepealt tuleb hinnata, kas abi eesmärki saab tõepoolest pidada ühist huvi pakkuvaks.
Despite the alleged aim of fostering single market integration, in the present case the objective pursued by the aid is not clearly defined as it goes beyond market integration, by promoting the expansion of Spanish companies in the European market in particular.
Vaatamata väidetavale eesmärgile tugevdada ühtse turu integratsiooni, ei ole käesoleval juhul abi eesmärk selgesõnaliselt määratletud, kuna see ulatub turu integratsiooni eesmärgist kaugemale, edendades Hispaania äriühingute laienemist eelkõige Euroopa turul.
The second step requires assessing whether the aid is properly designed to reach the specific objective of common interest.
Teise astme puhul tuleb hinnata, kas riigiabi on nõuetekohaselt kavandatud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.
More precisely, State aid must change the behaviour of a beneficiary undertaking in such a way that it engages in activities that contribute to achieving the objective of common interest, which it would not carry out without the aid or would carry out in a limited or different way.
Täpsemalt peab riigiabi muutma abi saava ettevõtja käitumist, nii et ta alustab tegevust, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratud või teistsugusel viisil.
The Spanish authorities and the 30 interested parties did not present any specific arguments demonstrating the likelihood that this incentive effect would be produced.
Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut ei esitanud ühtegi konkreetset argumenti sellise ergutava mõju tõenäosuse tõendamiseks.
The third question addresses the negative effects of State aid.
Kolmas aste käsitleb riigiabi negatiivset mõju.
Even if it is well-designed to address an objective of common interest, aid granted to a particular undertaking or economic sector may lead to serious distortions of competition and trade between Member States.
Isegi kui abi on kavandatud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, võib konkreetsele ettevõtjale või majandussektorile antav abi tõsiselt moonutada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.
In this respect, the 30 interested parties consider that the aid scheme does not have an impact on the competitive situation of companies liable to corporate tax in Spain, since the financial effect of Article 12(5) would be negligible.
Sellega seoses leiavad 30 huvitatud isikut, et abikava ei mõjuta Hispaanias ettevõtte tulumaksu maksvate äriühingute konkurentsiolukorda, kuna artikli 12 lõike 5 finantsiline mõju oleks tühine.
However, as already indicated above in recitals 101 et seq., there are serious indications that the effect of Article 12(5) is far from negligible.
Nagu juba eespool põhjenduses 101 jj osutatud, on siiski tõsiseid märke sellest, et artikli 12 lõike 5 mõju ei ole kaugeltki tühine.
Moreover, since the aid scheme is applicable only to foreign transactions, it clearly has the effect of focusing the distortions of competition on foreign markets.
Pealegi, kuna abikava kohaldatakse ainult välismaiste tehingute suhtes, on konkurentsi moonutav mõju selgelt suunatud välisturgudele.
The last step in the compatibility analysis is to evaluate whether the positive effects of the aid, if any, outweigh its negative effects.
Viimase sammuna kokkusobivuse analüüsimisel hinnatakse, kas abimeetme võimalik positiivne mõju kaalub üles selle negatiivse mõju.
As indicated above, in this case the Spanish authorities and the 30 interested parties did not demonstrate the existence of a specific objective leading to clear positive effects.
Nagu eespool osutatud, ei tõendanud Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut käesoleval juhul selge positiivse mõjuga konkreetse eesmärgi olemasolu.
They consider, in general terms, that Article 12(5) TRLIS fulfils the Community objective of promoting cross-border transactions, without embarking on the evaluation of the potential and actual negative effects of the measure at issue.
Üldiselt leiavad nad, et TRLISe artikli 12 lõige 5 täidab ühenduse eesmärki edendada piiriüleseid tehinguid, hindamata seejuures kõnealuse meetme võimalikku ja tegelikku negatiivset mõju.
In any case, even assuming that the positive effect of the measure is to promote cross-border transactions by eliminating barriers in such transactions, the Commission considers that the positive effects of the measure do not outweigh its negative effects, in particular because the measure’s scope is imprecise and indiscriminate.
Isegi kui eeldada, et meede soodustab positiivse mõjuna piiriüleseid tehinguid, kõrvaldades nendega seoses esinevaid takistusi, leiab komisjon, et mingil juhul ei kaalu meetme positiivne mõju üles selle negatiivset mõju, eelkõige kuna meetme reguleerimisala on ebatäpne ja juhuslik.
In conclusion, the Commission considers that, as regards the analysis in accordance with Article 87(3)(c) in particular, the tax advantages granted under the measure at issue are not related to investment, job creation or specific projects.
Kokkuvõttes leiab komisjon, et pidades silmas analüüsi eelkõige vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile c, ei ole kõnealuse meetme alusel antavad maksusoodustused seotud investeeringute, töökohtade loomise või konkreetsete projektidega.
They simply relieve the undertakings concerned of charges normally borne by those undertakings and must therefore be considered operating aid.
Nende soodustustega lihtsalt vabastatakse asjaomased ettevõtjad maksudest, mida nad muul juhul oleksid pidanud tasuma, ning seetõttu tuleb neid käsitada tegevusabina.
As a general rule, operating aid does not fall within the scope of Article 87(3)(c) since it distorts competition in the sectors in which it is granted and is at the same time incapable, by its very nature, of achieving any of the objectives laid down in that provision [110].
Üldjuhul ei kuulu tegevusabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse, kuna see põhjustab konkurentsimoonutusi sektorites, kus asjaomased abisaajad tegutsevad, ning kuna seejuures ei ole see oma olemuse tõttu võimeline saavutama ühtegi kõnealuses sättes seatud eesmärki [110].
In line with the standard practice of the Commission, such aid cannot be considered compatible with the common market, as it neither facilitates the development of any activities or economic areas nor is it limited in time, degressive or proportionate to what is necessary to remedy a specific economic handicap of the areas concerned.
Komisjoni tavapärasest praktikast lähtudes ei saa sellist abi pidada ühisturuga kokkusobivaks, kuna see ei soodusta teatava majandustegevuse ega teatava majanduspiirkonna arengut ega ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenev või proportsionaalne määral, mis oleks vajalik teatava majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades.
The result of the ‘balancing test’ confirms this analysis.
Tasakaalustatuse kriteeriumi hindamise tulemused kinnitavad seda analüüsi.
In the light of the above, it must be concluded that the aid scheme in question, to the extent that it applies to intra-Community acquisitions, is incompatible with the common market.
Eespool esitatut arvesse võttes tuleb järeldada, et kõnealune abikava ei sobi ühendusesiseste omandamiste suhtes kohaldatavas osas kokku ühisturuga.
The measure at issue has been implemented without having been notified in advance to the Commission in accordance with Article 88(3) of the Treaty.
Kõnealust meedet on kohaldatud ilma sellest komisjonile eelnevalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 alusel teatamata.
Therefore, the measure, to the extent that it applies to intra-Community acquisitions, constitutes unlawful aid.
Seetõttu on meede ühendusesiseste omandamiste suhtes kohaldatavas osas ebaseaduslik riigiabi.
Where unlawfully granted State aid is found to be incompatible with the common market, the consequence of such a finding is that the aid should be recovered from the recipients pursuant to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [111].
Kui ebaseaduslikult antud riigiabi tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks, peavad abisaajad selle abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [111] artikli 14 alusel tagastama.
Through recovery of the aid, the competitive position that existed before it was granted is restored as far as possible.
Abi tagastamise nõudmisega taastatakse võimaluste piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiolukord.
No arguments raised by the Spanish authorities or by the 30 interested parties justified a general departure from this basic principle.
Ükski Hispaania ametiasutuste või 30 huvitatud isiku väide ei põhjendanud üldist kõrvalekaldumist sellest aluspõhimõttest.
Nevertheless, Article 14(1) of Regulation (EC) No 659/1999 provides that ‘the Commission shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of Community law’.
Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt ei nõua komisjon siiski „abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”.
In its judgment in the Forum 187 case [113], the Court stated that ‘the right to rely on the principle of the protection of legitimate expectations extends to any person in a situation where a Community authority has caused him to entertain expectations which are justified.
Forum 187 kohtuasjas [113] sätestas Euroopa Kohus oma otsuses: „Igal õigussubjektil, kelles ühenduse institutsioon on tekitanud põhjendatud lootusi, on õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele.
However, a person may not plead infringement of the principle unless he has been given precise assurances by the administration.
Muu hulgas ei saa õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisele toetuda halduse poolt antud konkreetsete tagatiste puudumisel.
Similarly, if a prudent and alert economic operator could have foreseen the adoption of a Community measure likely to affect his interests, he cannot plead that principle if the measure is adopted’.
Samuti, kui ettevaatlik ja mõistlik ettevõtja võib ette näha tema huve mõjutada võiva ühenduse õigusnormi vastuvõtmist, ei saa ta sellele põhimõttele tugineda, kui see meede vastu võetakse.”
The Spanish authorities and the 30 interested parties have essentially invoked the existence of legitimate expectations based, firstly, on certain Commission’s replies to written parliamentary questions and, secondly, on the alleged similarity of the aid scheme with earlier measures which have been declared compatible by the Commission.
Hispaania ametiasutused ja 30 huvitatud isikut märkisid peamiselt õiguspäraste ootuste olemasolu, tuginedes esiteks teatavatele komisjoni vastustele parlamendi kirjalikele küsimustele ning teiseks väidetavale sarnasusele abikavaga varasemate meetmete raames, mille komisjon on tunnistanud ühisturuga kokkusobivaks.
Thirdly, the Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the principle of legitimate expectation implies that the Commission can ask for recovery neither of the deductions already realised nor all outstanding deductions, up to the 20-year period established by the TRLIS.
Kolmandaks, Hispaania ametiasutuste ja 30 huvitatud isiku arvates tähendab õiguspärase ootuse põhimõte, et komisjon ei saa nõuda tagasi juba tehtud mahaarvamisi ega ka kõiki veel tegemata mahaarvamisi TRLISes sätestatud 20-aastase ajavahemiku jooksul.
As regards the alleged similarity of the aid scheme to other measures, which have been considered not to constitute State aid, the Commission considers that the aid scheme is substantially different from the measures assessed by the Commission in its Decision of 1984 concerning Belgian coordination centres [114].
Seoses abikava väidetava sarnasusega muude meetmetega, mida ei ole käsitatud riigiabina, leiab komisjon, et abikava erineb oluliselt nendest meetmetest, mida ta hindas oma 1984. aasta otsuses Belgia koordineerimiskeskuste kohta [114].
The measure at issue has a different scope since it does not concern intra-group activities, as in the case of the Belgian coordination centres.
Käesolevas otsuses käsitletava meetme reguleerimisala on teistsugune, kuna see ei hõlma kontsernisisest tegevust, nagu Belgia koordineerimiskeskuste puhul.
Moreover, the measure at issue has a different structure, which renders it selective, most notably because it only applies to transactions linked to foreign countries.
Pealegi on kõnealune meede erineva ülesehitusega, mis teeb selle valikuliseks, peamiselt kuna seda kohaldatakse ainult välisriikidega seotud tehingute suhtes.
As regards the impact of the Commission’s declarations on legitimate expectations of the beneficiaries, the Commission considers that a distinction should be drawn between two periods: (a) the period starting from the entry into force of the measure on 1 January 2002 until the date of publication of the initiating Decision in the Official Journal on 21 December 2007; and (b) the period following the publication of the initiating Decision in the Official Journal.
Abisaajate õiguspäraseid ootusi käsitlevate komisjoni seisukohtade mõju puhul tuleks komisjoni arvates eristada kahte ajavahemikku: a) ajavahemik alates meetme jõustumisest 1. jaanuaril 2002 kuni menetluse algatamise otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevani 21. detsembril 2007 ja b) menetluse algatamise otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise järgne aeg.
With reference to the first period, the Commission acknowledges its replies to the parliamentary questions by Mr Erik Mejier and Ms Sharon Bowles regarding the possible State aid nature of the measure at issue.
Esimese ajavahemiku puhul kinnitab komisjon oma vastuseid parlamendi liikmete Erik Mejieri ja Sharon Bowlesi küsimustele seoses kõnealuse meetme võimaliku riigiabi olemusega.