natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The French authorities add that the analyses by the rating agencies are based, not on an objective legal basis, but on a subjective assessment of state support in the event of the undertaking in question running into difficulty.
Prantsusmaa ametiasutused lisavad, et agentuuride analüüsid ei ole õiguslikus mõttes objektiivsed, vaid põhinevad subjektiivsel hinnangul selle kohta, milline oleks riigi toetus asjaomase ettevõtja raskustesse sattumise korral.
Circular argument
Ringtõestus
According to the French authorities, the Commission’s argument is circular:
Prantsusmaa ametiasutuste arvates on komisjoni arutluskäik ringjooneline:
the Commission has based its argument on the statements by the rating agencies to highlight an economic advantage,
majandusliku eelise olemasolu tõestuseks tugineb komisjon peamiselt reitinguagentuuride ütlustele;
the market and the rating agencies have accepted the absence of a state guarantee for La Poste but continue to harbour a doubt that is generated only by the position expressed by the Commission.
turg ja reitinguagentuurid toetavad La Poste’ile antud riigigarantii puudumist, kuid väljendavad jätkuvalt üksnes komisjoni seisukohal põhinevaid kahtlusi.
Absence of effect on La Poste’s rating
La Poste’i reitingule avalduva mõju puudumine
In any event, according to the French authorities, the opening decision does not establish that La Poste’s rating would be higher because of an alleged unlimited state guarantee.
Igal juhul ei tehta menetluse algatamise otsuses Prantsusmaa ametiasutuste arvates kindlaks, et La Poste’i reiting oleks väidetava piiramatu riigigarantii tõttu kõrgem.
The doctrine of the rating agencies is not sufficient to identify any effect
Reitinguagentuuride doktriin ei ole piisav mis tahes mõju tõestamiseks
The French authorities make a number of comments on the study by Standard and Poor’s entitled ‘Influence of Government Support on Ratings’, cited by the Commission in recital 80 of the opening decision.
Prantsusmaa ametiasutused esitavad mitu märkust komisjoni menetluse algatamise otsuse punktis 80 osutatud Standard & Poor’si uuringu kohta pealkirjaga „Influence of Government Support on Ratings” („Valitsuse toetuse mõju reitingutele”).
In the study, Standard and Poor’s identifies a number of categories of government-supported postal companies; the classification determines the methodology applied by Standard and Poor’s to set the rating of the company in question.
Selles uuringus eristab Standard & Poor’s mitut valitsuselt toetust saavate postiettevõtjate (government supported postal companies) kategooriat; asjaomase liigituse põhjal määrab Standard & Poor’s kindlaks kõnealuse üksuse reitingu.
The French authorities point out that inclusion in Category 1 depends on broad criteria, such as the nature of the activity and the economic and social environment, but does not refer to the legal form of the rated operator.
Prantsusmaa ametiasutused osutavad asjaolule, et 1. kategooria hõlmab selliseid laiaulatuslikke kriteeriume nagu tegevuse olemus või majanduslik ja sotsiaalne keskkond, kuid et see ei osuta asjaomase reitinguga ettevõtja staatusele.
The French authorities note that on 22 November 2004 the French and Italian Post Offices were classified in Category 2.
Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et 22. novembril 2004 olid Prantsusmaa ja Itaalia postiettevõtjad liigitatud 2. kategooriasse.
The French authorities conclude from the Standard and Poor’s document that the financial performance of Poste Italiane did not justify its rating.
Prantsusmaa ametiasutused järeldavad Standard & Poor’si dokumendist, et Poste Italiane finantstulemused ei õigustanud postiettevõtja reitingut.
According to the French authorities, the Italian Post Office therefore benefited from a rating that was influenced by its owner’s rating, even though the Italian Post Office is an SpA under ordinary law.
Seega mõjutas Prantsusmaa ametiasutuste arvates Itaalia postiettevõtja reitingut tema omaniku reiting ning seda isegi arvestades, et Poste Italianel on tavaõigusele alluva aktsiaseltsi staatus.
The French authorities point out that Standard and Poor’s eventually classified La Poste in Category 3.
Prantsusmaa ametiasutused osutavad tõigale, et lõpuks liigitas Standard & Poor’s La Poste’i 3. kategooriasse.
According to the French authorities, the major reforms implemented since the end of 2004 gradually led Standard and Poor’s to classify La Poste in the third category.
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et just alates 2004. aasta lõpust juurutatud olulised reformid viisid järk-järgult selleni, et Standard & Poor’s liigitas La Poste’i kõnealusesse 3. kategooriasse.
The French authorities conclude that it cannot be established that La Poste’s rating is imputable solely to its legal form or to any state guarantee mechanism, nor that the rating may constitute State aid.
Seepärast ei ole nende meelest võimalik järeldada, et La Poste’i reiting on seotud ainult tema staatusega või mis tahes riigigarantii mehhanismiga ning et see reiting võiks endast kujutada riigiabi.
Nonetheless, the French authorities admit that the Standard and Poor’s 2004 study raised the question of La Poste’s legal form.
Prantsusmaa ametiasutused möönavad siiski, et Standard & Poor’si 2004. aasta uuring tõstatas küsimuse La Poste’i staatuse kohta.
However, they confirm that the discussions they have had since with Standard and Poor’s have clarified the question.
Samas kinnitavad nad, et nende hilisem kirjavahetus Standard & Poor’siga on selles küsimuses valgust heitnud.
The French authorities also informed Fitch about the absence of any state guarantee for La Poste, following which the agency undertook to reconsider the question.
Samuti olid Prantsusmaa ametiasutused hoiatanud Fitchi mis tahes riigigarantii puudumise eest La Poste’i puhul, mille järel hakkas kõnealune agentuur küsimust uuesti läbi vaatama.
There are many cases in the private sector where the rating of a subsidiary is linked to the parent company’s rating
Eraõiguslikus sfääris on palju juhtumeid, kus tütarettevõtja reiting on seotud emaettevõtja reitinguga.
According to the French authorities, the influence of the presence of a stable majority shareholder, which was identified by the rating agencies in the case of the Italian Post Office independently of any specific features relating to legal form, is also found in the case of private groups.
Prantsusmaa ametiasutuste arvates on stabiilse enamusaktsionäri olemasolu mõju, millele reitinguagentuurid mis tahes staatusega seotud eripärast sõltumatult Poste Italiane juhtumi puhul osutasid, seotud eraõiguslike kontsernidega.
The French authorities cite as examples a Standard and Poor’s press release on AGF dated 3 December 2003, a press release on Volkswagen Bank GmbH and a press release on VWFS .
Näitena nimetavad nad Standard & Poor’si 3. detsembri 2003. aasta teatist AGF kohta, teatist Volkswagen Bank GmbH kohta ja teatist VWFSi kohta .
According to the French authorities, this type of approach is therefore in no way specific to the public sector.
Seega ei ole selline lähenemisviis Prantsusmaa ametiasutuste arvates mingil juhul avalik-õigusliku sektori eripära.
La Poste’s rating would not be adjusted if its legal form were changed
Staatuse muutmise korral ei muudetaks La Poste’i reitingut
Using the analysis for Standard and Poor’s rating of La Poste, the French authorities seek to demonstrate that the rating does not depend on La Poste’s legal form.
Analüüsides Standard & Poor’si reitingut La Poste’ile, soovivad Prantsusmaa ametiasutused tõendada, et see reiting on La Poste’i staatusest sõltumatu.
First, the French authorities point out that when they made their observations, Standard and Poor’s rated La Poste AA– with a stable outlook.
Esiteks osutavad Prantsusmaa ametiasutused sellele, et nende märkuste koostamise ajal oli Standard & Poor’s andnud La Poste’ile stabiilse väljavaatega reitingu AA-.
The rating downgrade was justified by Standard and Poor’s by the forthcoming deterioration in the group’s financial structure linked to the payment by La Poste of EUR 2 billion to reform the financing of civil servants’ pensions and by ‘La Poste’s greater autonomy in relation to its shareholder’.
Standard & Poor’s põhjendas reitingu langetamist kontserni finantsstruktuuri halvenemisega tulevikus seoses sellega, et La Poste maksab ametnike pensionide rahastamise reformi raames 2 miljardit eurot, samuti seoses „La Poste’i suurema sõltumatusega selle aktsionärist”.
The French authorities take the view that the downgrade, which did not occur after a change in La Poste’s legal form, cannot be explained if La Poste’s rating were simply a consequence of its legal form.
Prantsusmaa ametiasutuste arvates ei oleks kõnealune langus, mis ei leidnud aset La Poste’i staatuse muutmise tõttu, põhjendatav juhul, kui La Poste’i reiting oleks põhinenud üksnes tema staatusel.
Second, despite the detail provided by Standard and Poor’s in its note dated 3 April 2007, which was cited in recital 84 of the opening decision, the French authorities find it difficult to see how La Poste, if it enjoyed a state guarantee, could be rated 3 notches below the State.
Teiseks, vaatamata Standard & Poor’si 3. aprilli 2007. aasta teatises esitatud täpsustusele, mida tsiteeritakse menetluse algatamise otsuse põhjenduses 84, on Prantsusmaa ametiasutustel keeruline mõista, kuidas oleks La Poste saanud riigigarantii olemasolu korral saada reitingu, mis on riigi reitingust kolm astet madalam.
Likewise, if the Law of 16 July 1980 were interpreted by the rating agencies as establishing, for the benefit of the creditors of the legal persons concerned, a mechanism comparable to a state guarantee, the French authorities do not understand how regional and local authorities could be rated BBB+ while the sovereign rating is rated AAA.
Kui agentuurid tõlgendaksid 16. juuli 1980. aasta seaduse sätteid selliselt, et need loovad kõnealuste juriidiliste isikute võlausaldajate kasuks riigigarantiiga samastatava mehhanismi, on Prantsusmaa ametiasutustel samuti keeruline mõista, kuidas saaksid kohalikud omavalitsused saada reitingu BBB+, samas kui riigi reiting on AAA.
Third, the French authorities stress that the Standard and Poor’s note dated 3 April 2007 is based on a list of the strengths and weaknesses of the company that does not mention its legal form.
Kolmandaks, Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Standard & Poor’si 3. aprilli 2007. aasta teatis põhineb ettevõtja tugevate ja nõrkade külgede loetelul, milles ei nimetata staatust.
The two factors mentioned by Standard and Poor’s in support of the rating, i.e. the economic importance of La Poste’s public service tasks and strong shareholder backing, are factors distinct from La Poste’s legal form.
Kaks asjaolu, millele Standard & Poor’s reitingu toetuseks osutab, nimelt La Poste’i avaliku teenuse osutamise majanduslik tähtsus ja tugev toetus aktsionärilt (strong shareholder backing), ei ole seotud La Poste’i staatusega.
The French authorities maintain that strong shareholder backing does not mean financial support in breach of EU law but the interest shown in La Poste’s development by the State at arm’s length.
Prantsusmaa ametiasutuste arvates ei tohiks väljendi „tugev toetus aktsionärilt” all mõista mitte liidu õigusega vastuolus olevat finantsabi, vaid huvi, mida riik La Poste’i arengu vastu turuväärtuse tingimustel (at arm’s length) ilmutab.
The French authorities conclude that La Poste’s legal form is not an essential factor behind the rating.
Prantsusmaa ametiasutused järeldavad sellest, et staatus ei kujuta endast reitingu andmisel olulist elementi.
Fourth, the French authorities point out that in the same note dated 3 April 2007 the rating agency makes clear that it is continuing to use a top-down methodology, which allows an entity to be rated up to two categories below the sovereign State.
Neljandaks, Prantsusmaa ametiasutused tuletavad meelde, et samas 3. aprilli 2007. aasta teatises täpsustab reitinguagentuur, et jätkab top down (ülalt-alla) meetodi kohaldamist, mis võimaldab määrata üksusele reitingu kuni kahe kategooria võrra riigi reitingust madalamal.
According to the agency, this methodology is justified by the fact that the State will have to remain the 100 % shareholder in La Poste in the medium term.
Agentuuri arvates õigustab sellist meetodit asjaolu, et La Poste peaks keskpikas perspektiivis jääma täielikult riigi omandisse.
The French authorities conclude that this approach is in no way justified by La Poste’s legal form.
Prantsusmaa ametiasutuste arvamuse kohaselt ei saa sellist lähenemisviisi kuidagi põhjendada La Poste’i staatusega.
Lastly, relying on a quotation from Standard and Poor’s, the French authorities argue that it is not the change in legal form but an opening-up of the capital that would lead Standard and Poor’s to adopt a bottom-up methodology for La Poste.
Lõpuks, tuginedes Standard & Poor’si tsitaadile, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et Standard & Poor’si ei sunniks La Poste’i puhul bottom-up (alt-üles) meetodit järgima mitte staatuse muutmine, vaid kapitali avamine.
They add that, given the expected improvement in La Poste’s fundamentals, such a change in methodology would not necessarily be reflected in a change in rating.
Prantsusmaa ametiasutused lisavad, et selline metoodika muutmine ei pea tingimata kajastuma reitingu muutmises, võttes arvesse La Poste’i põhialuste eeldatavat paranemist.
Fifth, the French authorities point out that the outlook set by the rating agency is stable, despite the proceedings opened by the Commission against the unlimited state guarantee that La Poste is alleged to enjoy by virtue of its legal form.
Viiendaks, Prantsusmaa ametiasutused tuletavad meelde, et reitinguagentuuri määratud väljavaade on stabiilne, vaatamata menetlusele, mille komisjon La Poste’i staatusest tuleneva piiramatu riigigarantii suhtes algatas.
Now, if the legal form had an influence on the undertaking’s solvency, the prospect of changing it should be reflected in a negative and unstable outlook.
Seega, kui staatus mõjutaks ettevõtja maksevõimet, peaks selle võimalik muutmine väljenduma negatiivses ja ebastabiilses väljavaates.
Moreover, Standard and Poor’s justifies the stable outlook by the fact that the State is expected to remain 100 % shareholder in the undertaking for the next two years, despite a possible change to its legal form.
Muu hulgas põhjendab Standard & Poor’s stabiilset väljavaadet asjaoluga, et kõnealune ettevõtja peaks kahe järgmise aasta jooksul jääma täielikult riigi omandisse ning seda vaatamata võimalikule staatuse muutmisele.
Referring to another statement by Standard and Poor’s, the French authorities conclude that it is the undertaking’s own performance, and the possibility of a change of ownership, that are taken into account by Standard and Poor’s to determine movements in the rating and not a possible change in the legal form.
Tuginedes ühele teisele Standard & Poor’si tsitaadile, järeldavad Prantsusmaa ametiasutused, et Standard & Poor’s võtab reitingu muutmise üle otsustamisel arvesse ettevõtja enda tootlikkust ning võimalikku muutust osaluses, mitte aga selle staatuse võimalikku muutmist.
Sixth, the French authorities, citing another extract from the Standard and Poor’s 2007 rating, stress that the rating agency does not reflect the Commission’s statement that the consequence of the legal form is to improve the financing conditions granted to La Poste.
Kuuendaks, tsiteerides veel üht väljavõtet Standard & Poor’si 2007. aasta teatisest, rõhutavad Prantsusmaa ametiasutused, et reitinguagentuur ei nõustu komisjoni väitega, mille kohaselt on staatusest tulenevalt paranenud La Poste’i finantstingimused.
Based on the citation from Standard and Poor’s that: ‘The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions’, the French authorities conclude that La Poste’s legal form has no influence on its rating.
Tuginedes tsitaadile Standard & Poor’silt, mille kohaselt „ei ole see soovitus La Poste’i reitinguid mõjutanud, kuna Standard & Poor’si arvates ei tähendaks La Poste’i staatuse muutmine tingimata riigi antud suure toetuse vähenemist, millele La Poste’i reitingud tuginevad ning mida valitsuse hiljutised otsused on veel kord kinnitanud”, järeldavad Prantsusmaa ametiasutused, et La Poste’i staatus ei avalda tema reitingule mõju.
Absence of effect on La Poste’s financing conditions
La Poste’i rahastamistingimustele avalduva mõju puudumine
Lastly, the French authorities examine La Poste’s actual financing conditions to determine whether they are affected by an alleged state guarantee.
Lõpuks analüüsivad Prantsusmaa ametiasutused La Poste’i suhtes kehtivaid rahastamistingimusi, et määrata kindlaks, kas neid mõjutab väidetav riigigarantii.
According to the French authorities, neither the announcement by the Commission of the existence of the alleged guarantee, its alleged incompatibility with EU law and, consequently, its impending removal, nor the denials by the French authorities concerning the existence of the guarantee made to rating agencies and to the press, have had any influence on La Poste’s financing conditions.
Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et La Poste’i rahastamistingimusi ei ole mingil moel mõjutanud ei komisjoni teadaanne väidetava garantii olemasolu kohta, selle väidetava kokkusobimatuse kohta liidu õigusega ja selle järgneva tühistamise kohta, ega ka see, et Prantsusmaa ametiasutused on reitinguagentuuride ees ja meedias garantii olemasolu eitanud.
Accordingly, in October 2006 La Poste issued bonds to the value of EUR 1,8 billion with two maturities, 7 and 15 years, just after the Commission announced that it had recommended measures be taken.
Nii emiteeris La Poste 2006. aasta oktoobris 7- ja 15-aastase tähtajaga võlakirja summas 1,8 miljardit eurot – kohe pärast seda, kui komisjon tegi teatavaks oma soovituse asjakohaste meetmete kohta.
La Poste referred to the recommendation in the prospectus and made clear, during the meetings with investors, that it did not enjoy a state guarantee.
La Poste mainis seda soovitust prospektis ja täpsustas investoritega peetud kohtumistel, et tal ei ole riigigarantiid.
Now, after the bond issue, La Poste’s cost of finance had not changed significantly.
Emissiooni järel ei muutunud La Poste’i rahastamise kulud märkimisväärselt.
The two issues were widely subscribed by European investors with the usual investor profile for La Poste, i.e. investors who hold their bonds until maturity.
Kõnealuse kahe emissiooni puhul olid märkijad suuremas osas La Poste’i jaoks tavapärase profiiliga Euroopa investorid, nimelt sellised investorid, kes täidavad oma kohustusi tähtaja lõpuni.
The French authorities conclude that the Commission’s request to withdraw the alleged guarantee and the publicity surrounding the State’s position on this issue did not have any influence on La Poste’s financing conditions on the bond market.
Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et komisjoni teadaanne, milles nõuti väidetava garantii ja sellega seoses avaldatud riigi seisukoha tühistamist, ei mõjutanud La Poste’i rahastamistingimusi väärtpaberiturul.
The markets took the view that La Poste’s financing conditions were not based on the de jure or de facto existence of any guarantee.
Turgude arvates ei põhine La Poste’i rahastamistingimused mis tahes garantii de jure või de facto olemasolul.
The French authorities conclude that:
Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et:
the analysis set out by the Commission in its opening decision is flawed: La Poste does not, in fact, enjoy any state guarantee,
komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud analüüs on ekslik: La Poste’ile ei ole tegelikult mingit riigigarantiid antud;
the Commission has not demonstrated the existence of an advantage for La Poste deriving from its legal form,
komisjon ei tõendanud La Poste’i staatusest tuleneva eelise olemasolu;
the Commission has not, therefore, demonstrated the existence of State aid to La Poste.
seega ei tõendanud komisjon La Poste’ile antud riigiabi olemasolu.
PROPOSALS BY THE FRENCH AUTHORITIES
PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE ETTEPANEKUD
Nonetheless, in order to dispel any doubts on the part of the Commission, the French authorities have indicated that they were willing to implement the following measures if the Commission agreed to close the procedure by a decision that no aid is involved, in accordance with Article 7(2) of the Procedural Regulation:
Komisjoni avaldatud kahtluste hajutamiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused siiski, et juhul kui komisjon on nõus menetluse lõpetama, otsustades kooskõlas menetlusmääruse artikli 7 lõikega 2, et tegemist ei ole abiga, on nad valmis rakendama järgmisi meetmeid:
clarification of the Decree implementing the Law of 16 July 1980,
juuli 1980. aasta seaduse rakendusmääruse selgitamine;
incorporation of a reference spelling out the absence of a guarantee in La Poste’s contracts involving a claim,
La Poste’i laenulepingutesse garantii puudumise kohta märke lisamine;
a mechanism for transferring from La Poste to the State any negative effect on the spread linked to the fact that La Poste is not subject to collective procedures under ordinary law.
La Poste hüvitab riigile mid-swap’i vahele avalduva võimaliku negatiivse mõju, mis on seotud sellega, et La Poste’i suhtes ei kohaldata tavaõigusega ette nähtud ühismenetlusi.
CLARIFICATION OF THE DECREE IMPLEMENTING THE LAW OF 16 JULY 1980
JUULI 1980. AASTA SEADUSE RAKENDUSMÄÄRUSE SELGITAMINE
According to the French authorities, there is no need to amend the substance of the provisions in question, but simply to clarify how they are interpreted.
Prantsusmaa ametiasutuste arvates ei ole tegemist kõnealuste sätete sisulise muutmisega, vaid ainult nende tõlgenduse selgitamisega.
They are therefore proposing to amend the Decree implementing the Law.
Seetõttu teevad nad ettepaneku muuta seaduse rakendusmäärust.
The amendment would apply to the fourth subparagraph of Article 3(1) of the Decree, which organises the supervisory power conferred on the Prefect or on the supervisory authority.
Muudatus hõlmaks määruse artikli 3 lõike 1 neljandat lõiku, milles käsitletakse prefektile või järelevalveasutusele antavaid volitusi.
The amendment must dispel any misgivings harboured by the Commission concerning the scope of the expression ‘shall do so’ (‘y pourvoit’).
Muudatus peab võimaldama ümber lükata kõik komisjoni kahtlused väljendi „nähakse ette” ulatuse suhtes.
It is therefore proposed to spell out that the representative of the State or the supervisory authority must release resources from the budget of the regional or local authority, or the establishment.
Seega tehakse ettepanek täpsustada, et riigi esindaja või järelevalveasutus eraldab ressursid asjaomase omavalitsuse või riigiasutuse eelarvest.
Duly amended, the provision in the Decree would read:
Selliselt muudetul kujul oleks määruse sätte sõnastus järgmine:
‘If the notice given has had no effect by the time these deadlines expire, the representative of the State or the authority responsible for supervision shall enter the expenditure in the budget of the defaulting authority or publicly owned establishment.
„Kui märgukiri ei ole kõnealuseks tähtajaks tulemusi andnud, kirjendab riigi esindaja või järelevalveasutus asjaomase kulu raskustes oleva omavalitsuse või riigiasutuse eelarvesse.
The representative of the State or the authority responsible for supervision shall, as appropriate, release the necessary resources from the budget of the defaulting authority or establishment, either by reducing the appropriations allocated to other expenditures and still available or by increasing resources’ (the amendment is shown in italic).
Vajaduse korral eraldab ta selle omavalitsuse või riigiasutuse eelarvest vajalikud vahendid muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid vähendades või siis tulusid suurendades” (muudatused on kaldkirjas).