natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The second tax advantage lies in the fact that agricultural cooperatives are no longer subject, when selling B diesel to non-member third parties, to the maximum limit of 50 % beyond which they lose their preferential tax treatment.
Teiseks kätkeb endas teist maksueelist asjaolu, et kaotati praegu ühistutele kehtiv 50 % piirmäär ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müügiga seotud tehingute sooritamisel, ilma et ühistud kaotaksid oma maksueelised.
The association argues that Royal Decree-Law No 10/2000 encourages the creation outside the market of a parallel network for cooperatives, as ‘State-assisted bodies’, which are also exempt from fulfilling the legal requirements imposed on their competitors.
Kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 soodustab selle liidu sõnul ühistutele kasuliku turust kõrvale jääva paralleelvõrgustiku loomist, kus ühistuteks on üksused, keda riigisektor abistab ja vabastab lisaks ka kohustusest järgida nende konkurentidele kehtestatud seaduslikke nõudeid.
The purpose of all this is to enable cooperatives to offer prices lower than those produced by normal market mechanisms, without providing any compensation for holders of facilities selling to the general public (retail distributors), many of whom will be eliminated from the market.
See toimub normaalsete turumehhanismide tulemusel saadud hinna vähendamise eesmärgil, hüvitamata seda vähimalgi viisil avalikkuses jaekaubandusega (jaemüük) tegelevate käitiste omanikele, keda turult agressiivselt välja tõrjutakse.
Comments from the Association of Service Station Managers of Madrid, the Catalan Federation of Service Stations and the Spanish Confederation of Service Stations
Madridi kogukonna tanklaettevõtete liidu, Kataloonia tanklate föderatsiooni ja Hispaania tanklate konföderatsiooni märkused
These associations, which represent practically all service stations in Spain, take the view that Royal Decree-Law No 10/2000 contains measures designed to relieve agricultural cooperatives of various tax charges on their sales of B diesel to non-member third parties by bringing that activity within a specially protected tax system.
Nimetatud liidud, kes esindavad peaaegu kogu Hispaania tanklate sektorit, leiavad, et kuninglik dekreet-seadus nr 10/2000 sisaldab meetmeid, millega põllumajandusühistud vabastatakse mitmetest maksukoormistest ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel, kohaldades kolmandatele isikutele kütteaine müümisel eriti soodsat maksukorda.
These associations argue that since Royal Decree-Law No 10/2000 came into force, agricultural cooperatives have obtained the tax advantages referred to below on their sales of B diesel to third parties.
Liitude sõnul kohaldatakse põllumajandusühistutele kuningliku dekreet-seaduse nr 10/2000 jõustumisel eespool nimetatud eeliseid kütteainete müügi korral ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele B-klassi diislikütuse müümisel.
Tax on capital transfers and documented legal acts; cooperatives will not be required to pay tax on their instruments of incorporation, capital increases, fusions and divisions, taking out and cancelling loans (including long-term bonds), the acquisition of goods and rights under their apprenticeship and training reserves for the fulfilment of their purpose and transactions to acquire goods and rights directly intended for the fulfilment of their social and statutory purposes.
Varade üleandmise ja ametlike dokumentide maksude puhul kohaldatakse ühistutele maksuvabastust ettevõtte asutamise, kapitali suurendamise, ühinemise ja jagunemise, laenamise ja laenude, sealhulgas obligatsioonides laenude kustutamise korral, varade ostmise ning haridus- ja arengufondi eesmärkide saavutamiseks tehtud maksete korral ning otseselt sotsiaalsete ja põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kasutatavate varade ja õiguste ostmisega seotud tehingute korral.
Company tax: given that Royal Decree-Law No 10/2000 treats the sale of B diesel to non-member third parties as the economic result of cooperative activity, it will be taxed at the rate of 20 %; moreover, cooperatives are completely free to decide on the depreciation of their new physical assets acquired during the three years following the date of their registration in the Register of Cooperatives, and what is more, they receive a 50 % rebate on their entire company tax bill.
Ettevõtete maksu puhul ja võttes arvesse kuningliku dekreet-seadust nr 10/2000, mille alusel käsitletakse B-klassi diislikütuse ühistusse mittekuuluvatele kolmandatele isikutele müüki ühistute tegevuse majandustegevuse tulemusena, siis maksustatakse nimetatud tegevust 20 % maksusoodustusega ja samuti kohaldatakse neile esimese kolme aasta jooksul pärast ühistute registrisse kandmist soetatud uue amortiseeruva põhivara elementide amortiseerimise õigust ning ühistud saavad lisaks 50 % maksusoodustust.
Cooperatives receive a 95 % rebate on their economic activities tax.
Majandustegevuste maksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust.
Cooperatives receive a 95 % rebate on their immovable property tax.
Kinnisvaramaksu puhul kohaldatakse ühistutele 95 % maksusoodustust.
Comments from Agri-food Cooperatives Spain (formerly the Spanish Confederation of Agricultural Cooperatives)
Hispaania põllumajandusühistute konföderatsiooni märkused
Most of Spain’s agricultural cooperatives belong to this Confederation.
Nimetatud konföderatsioon esindab Hispaania põllumajandusühistute enamust.
Agricultural cooperatives began selling petroleum products following an Order of 31 July 1986 [16] of the Ministry of Economy and Finance amending the Regulation on the supply and sale of fuel and liquid fuel subject to the petroleum monopoly [17].
Põllumajandusühistud alustasid naftatoodete tarnimist alates sellest, kui jõustus majandus- ja rahandusministeeriumi 31. juuli 1986. aasta määrus, [16] millega muudeti eeskirja naftatoodete monopoli alla kuuluvate vedelate kütteainete ja vedelkütuste tarnimise ning müümise kohta [17].
Law No 34/1992 of 22 December 1992 regulating the petroleum sector [18] introduced a new system for the distribution of petroleum products.
detsembri 1992. aasta seadusega nr 34/1992 (naftasektorit käsitlevate regulatsioonide kohta) [18] kehtestatakse uus naftatoodete müümise süsteem.
The previous system had suddenly ceased to apply to agricultural cooperatives with the publication of Law No 34/1998 and, specifically, the fifteenth additional provision thereof, prohibiting cooperatives from selling petroleum products (both diesel and petrol) to third parties unless they set up a legal entity for that purpose, to which the general tax arrangements would apply.
Põllumajandusühistutele kehtinud regulatiivset olukorda muudeti järsult pärast seaduse nr 34/1998 avaldamist ja eeskätt selle viieteistkümnenda lisasättega, millega keelatakse ühistutel müüa naftatooteid (nii diislikütused kui ka bensiin) kolmandatele isikutele, kuid ühistud ei ole loonud selleks otstarbeks omaette juriidilist isikut, kellele kohaldatakse üldist maksukorda.
The Confederation argues that Royal Decree-Law No 10/2000 merely removed – and then only partially – the restriction on free competition imposed by the prohibition introduced by the fifteenth additional provision of Law No 34/1998.
Konföderatsiooni sõnul on kuningliku dekreet-seadusega nr 10/2000 üksnes osaliselt kaotatud vaba konkurentsi piirang, mida kätkes seaduse nr 34/1998 viieteistkümnenda lisasätte alusel kehtestatud keeld.
The tax advantages enjoyed by cooperative societies must be examined in the light of the technical adjustment standards and the obligations which these impose on cooperatives.
Ühistutele kohaldatavaid maksusoodustusi peab vaatama seoses tehniliste kohanduste eeskirjadega ja nendest ühistutele tulenevate kohustustega.
For the purposes of determining the taxable amount for the purposes of company tax, cooperatives must make a clear distinction between the two types of transactions they engage in: transactions with members and transactions with non-members or third parties.
Ühistud peavad selgelt eristama kahte liiki tehinguid ettevõtete tulumaksubaasi määramiseks: ühistutega seotud tehingud ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega seotud tehingud.
Under the technical adjustment standard provided for in Article 16 of Law No 20/1990, for the purposes of determining the taxable amount, the cooperative results of transactions with members are to be considered separately from the extra-cooperative results of transactions between the cooperative and non-members or third parties.
Seaduse nr 20/1990 artiklis 16 sätestatud tehniliste kohanduste eeskirjaga määratletakse eraldi maksubaas ühelt poolt ühistute tulemile, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ning teiselt poolt ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile.
Article 33 of Law No 20/1990 stipulates that the rate of company tax on cooperatives is differentiated, so that a rate of 20 % applies to the taxable amount for cooperative results, and the general rate of 35 % is applied to the taxable amount for extra-cooperative results, including, inter alia, the results of transactions between agricultural cooperatives and third parties.
Seaduse nr 20/1990 artiklis 33 on täpsustatud, et ühistutele kohaldatakse ettevõtte tulumaksu raames diferentseeritud maksumäära, mis on ühistu ja selle liikmete ning ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi korral vastavalt 20 % ja 35 % (üldine maksumäär), kusjuures ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemit saavad ka põllumajandusühistud.
Therefore, there is no rebate on the amounts earned by agricultural cooperatives in their transactions with non-member third parties.
Seega ei kohaldata maksusoodustust põllumajandusühistule, kes saab tulu tehingutest ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega.
Article 23 of Law No 20/1990 defines the amount of company tax payable by cooperatives as the algebraic sum of the amounts resulting from applying the corresponding tax rates to the taxable amounts, whether positive or negative, that amount being the amount payable (cuota íntegra) when positive.
Ühistute tasutava ettevõtete tulumaksu puhul määratletakse seaduse nr 20/1990 artiklis 23 maksusummana ühistutesse kuuluvate või mittekuuluvate isikutega teostatud tehingutest saadud kasumile või kahjumile kohaldatavatest maksumääradest tulenev algebraline summa, mida käsitletakse kasumi korral nõutud summana (cuota íntegra).
Here, according to Article 34 of the aforementioned Law on specially protected cooperatives, which in principle covers agricultural cooperatives, the tax advantage consists in a 50 % rebate on the full tax payable as defined by Article 23 as mentioned above.
Eriti kaitstud ühistutele – nagu põllumajandusühistud põhimõtteliselt on – kohaldatava, nimetatud seaduse artiklis 34 sätestatud maksusoodustuskorra alusel tehakse 50 % maksusoodustus artiklis 23 määratletud maksusummast.
This tax advantage cannot be considered in isolation from the tax paid by cooperative members on their share of their cooperative’s profits when they pay their personal income tax.
Seda maksusoodustust ei saa hinnata eraldi maksukorrast, mida kohaldatakse füüsiliste isiku tulumaksu tasumiseks ühistusse kuuluvatele partneritele jaotatud netoülejäägile.
The profits made by a cooperative are distributed among its members on the basis of the cooperative business each carries out during the financial year, not according to the capital each contributed; this is known as ‘cooperative income’ and is completely different from the dividends paid out by companies with share capital.
Ühistus jaotatakse ettevõtte kasum liikmete vahel vastavalt nende tegevusele ühistu liikmetega kõnealuse majandusaasta jooksul ja mitte kapitali osatähtsuse põhjal: seda nimetataksegi netoülejäägiks, millel ei ole midagi ühist kapitaliühingu dividendidega.
Taking account of these special features, the 50 % rebate on the amount of company tax payable by specially protected cooperatives must be seen in the light of the fact that dividends/cooperative income are taxed twice, first through company tax and then through personal income tax.
Võttes arvesse neid erisusi, peab eriti kaitstud ühistutele tehtud ettevõtte tulumaksu 50 % maksusoodustust hindama ühelt poolt ettevõtte tulumaksuga maksustatavate dividendide/ülejäägi topeltmaksustamise ja teiselt poolt füüsiliste isikute tulumaksu valguses.
The alleviation of double taxation in the case of companies with share capital and their shareholders (dividends) has no counterpart in the case of cooperatives and their members (cooperative income), with the result that cooperative income is more heavily taxed than dividends.
Topeltmaksustamise rõhutamine seoses kapitalil või aktsiatel (dividendid) põhineva ettevõttega ei ole asjakohane ühistute (netoülejäägi jagamine) puhul, kuna netoülejääke maksustatakse dividendidest kõrgemalt.
This situation is reflected in Article 23 of Law No 40/1998 of 9 December 1998 on personal income tax and other tax rules [19], which confirms the unequal treatment of dividends (specific to capital companies subject to the general tax system) in relation to cooperative income (specific to cooperatives subject to special tax arrangements).
Seda eristust peegeldab 9. detsembri 1998. aasta seaduse 40/1998 (mis käsitleb füüsiliste isikute tulumakse ja muid maksueeskirju) [19] artikkel 23, milles kinnitatakse diferentseeritud maksukorra kohaldamist dividendidele (üldisele maksukorrale alluvate kapitaliühingute puhul) ja netoülejäägile (maksustamise erikorrale alluvad ühistud).
Moreover, under Article 66 of Law No 40/1998, personal income tax rebates also vary depending on the type of company involved; in the case of dividends, the rebate will be 40 % of the tax payable, while in the case of cooperative income, Article 32 of Law No 20/1990 applies, according to which the rebate for double taxation is 10 % for protected cooperatives and 5 % for specially protected cooperatives.
Lisaks erineb seaduse nr 40/1998 artiklis 66 sätestatud füüsilise isiku tulumaksust vabastamine vastavalt ettevõtte liigile: dividendide puhul nähakse nimetatud artiklis ette, et netoülejäägi 40 % maksuvabastus viitab seaduse nr 20/1990 (ühistutele kohaldatava maksukorra kohta) artiklile 32, milles sätestatakse, et topeltmaksustamise osas kehtib kaitstud ühistu puhul 10 % ja eriti kaitstud ühistu puhul 5 % maksuvabastus.
In addition, cooperatives are subject to some specific financial obligations introduced by Law No 27/1999 which do not affect companies subject to the general tax regime but which tie up the resources of cooperatives and prevent their distribution among members, as in the case of the mandatory social reserves.
Muu hulgas peavad ühistud täitma erikohustusi, millest üldisele maksukorrale alluvad ettevõtted on vabastatud, eeskätt aga täitma maksukohustusi, mis on sätestatud seaduses nr 27/1999, millega kehtestatakse jagamatuks muutunud vahendite külmutamine, nagu kohustuslike sotsiaalfondide moodustamise korral.
Firstly, the mandatory reserve, as provided for in Article 55 of Law No 27/1999, is specifically intended for the consolidation, development and guarantee of cooperatives and may not be distributed among the members.
Esiteks kohustuslik reservfond, mis on mõeldud spetsiaalselt konsolideerimiseks, arendamiseks ja ühistutele tagatiseks ning mida vastavalt seaduse nr 27/1999 artiklile 55 alusel ei tohi ühistu liikmete vahel jagada.
This reserve is part of the undistributable net assets and, should the cooperative be dissolved, would be transferred to the State Treasury and used to set up a cooperative promotion fund.
See on osa jagamatust varast ühistu lõpetamise korral ja see antakse riigikassale, kes eraldab selle ühistute liikumise edendamise fondi moodustamiseks.
Under Law No 27/1999, at least 20 % of the cooperative’s results and 50 % of extra-cooperative profits (such as income from its transactions with non-members) are paid into the mandatory reserve, as are membership dues and the amounts deducted from the compulsory share subscriptions when members leave the cooperative.
Seaduse nr 27/1999 kohaselt moodustatakse reservfond vähemalt 20 % tulemist, mis on saadud tehingutest ühistu liikmetega, ja 50 % ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemist, millele lisanduvad ühistu liikmemaksud ning summad, mis on arvestatud maha liikmete aktsiakapitali kohustuslikust osast ühistust väljaastumise korral.
This means that part of what each member contributes to the cooperative will never be recovered and that part of the cooperative’s surplus is tied up.
Sellest järeldub, et ühistu liige ei saa kunagi välja võtta kogu oma osa ettevõttest ja et osa ettevõtte ülejäägist külmutatakse.
Secondly, the apprenticeship and training reserve, governed by Article 56 of Law No 27/1999, is intended for the training and education of the cooperative’s members and workers, dissemination of information about the cooperative movement and promotion of intercooperative relations and the cultural, professional and social welfare of the local community or society in general.
Teiseks haridus- ja arengufond seaduse nr 27/1999 artikli 56 alusel, mille eesmärk on ühistu liikmete ning palgaliste töötajate koolitamine ja harimine, ühistu põhimõtete levitamine, ühistutevaheliste suhete arendamine, kultuuriline ja tööalane arendamine ning kohaliku keskkonna või üldise kogukonna abistamine.
According to Law No 27/1999, at least 5 % of the cooperative’s results are to be paid into this reserve.
Seaduse nr 27/1999 alusel kantakse sellesse fondi vähemalt 5 % ühistu tulemist.
Like the mandatory reserve, the apprenticeship and training reserve may not be distributed among the members, even if the cooperative is wound up.
Nagu kohustusliku reservfondi puhul, ei saa sellegi fondi raha ühistu liikmetele jaotada sealhulgas ka ühistu lõpetamise korral.
Consequently, the maximum distributable surplus which can be distributed to cooperative members is lower than what other companies with share capital can distribute to their shareholders because the latter are under no obligation to use the year’s profits to fund the mandatory reserves.
Seega on ühistute suurim jaotatav ülejääk väiksem kui kapitaliühingutel, kus kasum on paremini kättesaadav ja seda ei hoita koos majandusaasta osalise kasumiga fondides kinni.
The tax advantage that a cooperative might enjoy as a result of the company tax rebate is offset by the double taxation on personal income imposed on cooperative members and the increase in their tax burden in this way.
Maksueelist, mida ühistu võib osalisest tulumaksuvabastusest saada, korrigeeritakse topeltmaksustamise kaudu, kehtestades füüsilise isiku tulumaksu ühistu liikmele, kelle maksukoormust sel viisil tõstetakse.
A general overview of the cooperative tax regime, showing both the advantages and the obligations, can be seen in the following practical examples.
Ühistutele kohaldatava maksukorra üldist ülevaadet, milles arvestatakse nii eeliste kui kohustustega, võib illustreerida järgmiste näidetega.
The first example analyses the net availability of funds received by a cooperative member as compared with a company shareholder subject to the general tax regime in Spain, starting from the same initial results, namely 150 monetary units (mu).
Esimeses näiteks analüüsitakse fondide kättesaadavust netos, võrreldes ühistu liiget Hispaanias kehtivale üldisele maksukorrale alluva ettevõtte osanikuga, lähtudes samadest algandmetest: 150 rahaühikut.
Hypothesis: Cooperative results (50 %) and extra-cooperative results (50 %), applying Law No 27/1999 and assuming that the entire available profit goes to the members.
Hüpotees: ühistu liikmetega sooritatud tehingute tulemid (50 %) ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemid (50 %) seaduse nr 27/1999 kohaselt; kogu kättesaadava kasumi üleandmine ühistu liikmele.
Marginal rate of personal income tax: 48 %
Füüsilise isiku tulumaksu piirmäär: 48 %
Cooperative
Ühistu
Company with share capital
Kapitaliühing
Results
Tulemid
Cooperative result (CR): 75 (50 %)
Tulem tehingutest ühistu liikmetega (TÜL): 75 (50 %)
Extra-cooperative result (ER): 75 (50 %)
Tulem tehingutest kolmandate isikutega (TKP): 75 (50 %)
Total: 150
Kokku: 150
Financing the social reserves
Sotsiaalfondide eraldis
Apprenticeship & training reserve: 5 % CR = 3,75
Fond: haridus ja areng: 5 %TÜL = 3,75
Mandatory reserves: 20 % CR = 15
Fond: kohustuslikud reservid: 20 %TÜL = 15
Total: 56,25
Kokku: 56,25
after reserves have been financed
pärast fondide eraldisi
Total: 93,75
Kokku: 93,75
Company tax
Ettevõtte tulumaks
Total: 32,437
Kokku: 32,437
Available profit
Kättesaadav kasum
Personal income tax
Füüsilise isiku tulumaks
Taxable amount (TA): 61,313 × 100 % = 61,313
Maksubaas (MB): 61,313 × 100 % = 61,313
Tax payable (marginal rate):
Summa (täielik maksumäär):
Rebate: 61,313 × 10 % = 6,131
Maksusoodustus: 61,313 × 10 % = 6,131
Amount payable:
Summa pärast maksusoodustust:
Tax payable (marg. rate): 136,5 × 48 % = 65,52
Summa (täielik maksumäär): 136,5 × 48 % = 65,52
Rebate: 97,5 × 40 % = 39
Maksusoodustus: 97,5 × 40 % = 39
Amount payable: 65,52 – 39 = 26,52
Summa pärast maksusoodustust: 65,52–39 = 26,52
Net amount received
Saadud puhaskasum
Taking a marginal personal income tax rate, for an identical initial result of 150 monetary units, a cooperative member would receive a net amount of 38 units, while a company shareholder subject to the general tax regime would receive 71 units.
Võttes arvesse füüsilise isiku tulumaksu raames kehtestatud piirmäära, võiks kinnitada, et sama algse 150 rahaühiku suuruse tulemi korral saab ühistu liige 38 rahaühiku suuruse puhaskasumi, samas kui üldisele maksukorrale allutatud ettevõtte osanik saab 71 rahaühiku suuruse puhaskasumi.
Moreover, as mentioned above, it should be noted that double taxation through company tax and personal income tax cancels out the initial effect of the rebate on the full amount of company tax payable.
Lisaks, nagu eespool selgitatud, kaotab topeltmaksustamine ettevõtte tulumaksu ja füüsilise isiku tulumaksu näol ettevõtte tulumaksu soodustusest tuleneva esialgse mõju.
The second example, in which different rates are applied to the cooperative’s transactions with members and with non-member third parties (i.e. cooperative and extra-cooperative results), shows how the higher the ratio of extra-cooperative to cooperative results, the larger the amount to be paid into the mandatory reserves, the higher the income tax and the smaller the percentage of available profit, so that the higher the extra-cooperative results, the lower the net amount received by each member.
Teises näites, kus ühistu liikmetega ja ühistusse mittekuuluvate kolmandate isikutega sooritatud tehingutest saadud tulemile kohaldatakse erinevaid protsente, tuleks tõdeda, et kui ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulemi konkreetne osatähtsus tõuseb ühistu liikmete vaheliste tegevuste tulemi suhtes, suurenevad proportsionaalselt nii eraldised kohustuslikesse fondidesse kui ka tulumaks, samas kui jaotatav kasum väheneb; sellest johtub, et iga ühistu liikme puhaskasum on seda väiksem, mida suurem on ühistu ja kolmandate isikute vaheliste tehingute tulem.
Analysis of different breakdowns between cooperative and extra-cooperative results
Erinevate hüpoteeside analüüs ühistu liikmetega ja kolmandate isikutega sooritatud tehingute tulemi eristamise korral
Protected cooperative
Kaitstud ühistu
Hypothesis
Hüpotees
In conclusion, Agri-food Cooperatives Spain (formerly the Spanish Confederation of Agricultural Cooperatives) considers that the legislation on the taxation of agricultural cooperatives in Spain must be analysed as a whole.
Kokkuvõttes leiab põllumajandusühistute konföderatsioon, et õigusakte Hispaania põllumajandusühistutele kohaldatavate maksude kohta tuleb analüüsida tervikuna.
These tax arrangements make distinctions, and the advantages they confer are linked to specific obligations (financing the mandatory reserves, treatment of capital and double taxation).
Selle maksukorraga kehtestatakse erinevused ja see sisaldab eeliseid, kuid sellega kaasnevad erikohustused (eraldised kohustuslikesse fondidesse, kapitali käsitlemine, topeltmaksustamine).
SPAIN’S COMMENTS
HISPAANIA ESITATUD MÄRKUSED