natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to sign the Protocol, on behalf of the Union, subject to its conclusion.
Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus protokollile liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse.
on state aid C 1/09 (ex NN 69/08) granted by Hungary to MOL Nyrt.
riigiabi C 1/09 (ex NN 69/08) kohta, mida Ungari andis äriühingule MOL Nyrt.
Having regard to the Commission Decision initiating the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty [1] in respect of aid No C 1/09 (ex NN 69/08) [2],
võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 [1] sätestatud menetlus riigiabi nr C 1/09 (ex NN 69/08) suhtes [2],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above, and having regard to their comments,
olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt nendele sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
On 13 January 2009, following a complaint received on 14 November 2007, the Commission opened a formal investigation procedure into measures put in place by Hungary allegedly constituting state aid in favour of a company called Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; hereinafter ‘MOL’).
Olles saanud 14. novembril 2007 kaebuse, algatas komisjon 13. jaanuaril 2009 ametliku uurimismenetluse riigiabimeetmete suhtes, millega Ungari väidetavalt soosis Ungari nafta- ja maagaasikompaniid MOLi (MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt., edaspidi „MOL”).
Hungary submitted its comments on the Commission’s opening decision on 8 April 2009.
Ungari esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 8. aprillil 2009. aastal.
The Commission requested further information from the Hungarian authorities on 21 September 2009 and 12 January 2010, and Hungary replied by letters of 19 October 2009 and 9 February 2010.
Komisjon nõudis Ungari ametiasutustelt täiendavat teavet 21. septembril 2009 ja 12. jaanuaril 2010 ja Ungari vastas 19. oktoobri 2009. aasta ja 9. veebruari 2010. aasta kirjaga.
MOL is an integrated oil and gas company based in Budapest, Hungary.
MOL on Ungaris Budapestis asuv integreeritud nafta- ja maagaasikompanii.
MOL’s core activities in the Hungarian market include: exploration for and extraction of crude oil and natural gas; manufacturing of gas products; the refining, transportation, storage and distribution of crude oil products at both retail and wholesale; transmission of natural gas; and the production and sale of olefins and polyolefins.
Ungari turul on MOLi põhitegevusteks toornafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning toornafta ja maagaasi tootmine, maagaasitoodete tootmine, toornaftatoodete rafineerimine, transportimine, hoiustamine ning jae- ja hulgimüük, maagaasi edastamine ning olefiinide ja polüolefiinide tootmine ja müük.
In addition, the MOL Group (to which MOL belongs) also includes several other Hungarian and foreign subsidiaries [4].
Lisaks kuulub MOLi kontserni (kuhu kuulub MOL) veel mitu Ungari ja välismaist tütarettevõtjat [4].
In Hungary and Slovakia the MOL Group is market leader in each of its core activities.
Ungaris ja Slovakkias on MOLi kontsern kõikidel oma põhitegevusaladel turuliider.
In 2008 the net sales of MOL and the MOL Group were around EUR 6,8 billion and EUR 13 billion respectively [5].
aastal [5] oli MOLi ja MOLi kontserni netokäive vastavalt umbes 6,8 miljardit eurot ja 13 miljardit eurot.
In the same year their respective operating profits were around EUR 400 million and EUR 732 million.
MOLi ja MOLi kontserni sama aasta tegevuskasum oli vastavalt umbes 400 miljonit eurot ja 732 miljonit eurot.
The Mining Act
Kaevandamisseadus
The general rules governing mining activities in Hungary are laid down in the 1993 Act on Mining (hereinafter ‘Mining Act’) [6], which also governs mining activities (prospecting, exploration and extraction) involving hydrocarbons (i.e. crude oil and natural gas).
Ungaris on kaevandamist reguleerivad üldeeskirjad sätestatud 1993. aasta kaevandamisseaduses [6] (edaspidi „kaevandamisseadus”), mis reguleerib ka süsivesinikega (st toornafta ja maagaasiga) seotud kaevandamistegevust (geoloogilisi otsinguid, uuringuid ja tootmist).
The Mining Act distinguishes mining activities exercised on the basis of two different legal instruments: (i) concession [7] and (ii) authorisation [8].
Seaduses eristatakse kaevandamistegevusi, mida tehakse kahe eri juriidilise dokumendi alusel: i) kontsessioon [7] ja ii) kaevandamisluba [8].
In the case of a concession, the minister responsible for mining (hereinafter ‘competent minister’) concludes a contract [9] with the successful bidder following an open tender [10] for the exploitation of a ‘closed area’.
Kontsessiooni puhul sõlmib kaevandamise eest vastutav minister (edaspidi „pädev minister”) avaliku hankemenetluse [9] võitnud pakkujaga „suletud ala” kasutamise lepingu [10].
This is different from ‘open areas’ [11], where authorisation of mining rights cannot be refused by the Mining Authority if the applicant fulfils the conditions laid down by law [12].
See erineb „avatud aladest”; [11] mille puhul kaevandusamet ei saa keelduda kaevandamisloa andmisest, kui taotleja vastab seaduses sätestatud tingimustele [12].
According to the definition in the Mining Act [13], closed areas are reserved for mining activities on the basis of a concession.
Kaevandamisseaduses sätestatud määratluse kohaselt [13] on suletud alad kontsessiooni alusel tehtavateks kaevandamistegevuseks ettenähtud alad.
Consequently any area other than a closed area qualifies as an open area.
Järelikult on kõik muud alad, mis ei ole suletud alad, avatud alad.
According to the explanation provided by Hungary, the original intention was to classify all fields as closed areas designated for concession.
Ungari selgituste kohaselt kavatseti algul kõik maardlad liigitada suletud aladeks, kus kaevandamine toimub kontsessiooni alusel.
Open areas presumed to be less rich in minerals would have been the exception.
Avatud alad, kus eeldatavasti leidub vähem maavarasid, pidid olema erandiks.
In such cases, the fields were thought to be less valuable and no bids were expected to be received in an open tender.
Neid maardlaid peeti vähemväärtuslikuks ja eeldati, et avatud hankemenetluse raames pakkumisi ei esitata.
The Mining Act also stipulates that the extraction of mineral resources is subject to a mining fee payable to the State, the amount being a percentage of the value of the minerals extracted [14].
Kaevandamisseaduses on ka sätestatud, [14] et maavarade kaevandamise eest tuleb riigile maksta kaevandamistasu, mille suuruseks on teatud protsent kaevandatavate maavarade väärtusest.
The mining fee differs depending on the regime applicable:
Kaevandamistasu on olenevalt kohaldatavast korrast erinev:
In the case of concessions, the amount of the mining fee is laid down in the concession agreement [15],
kontsessiooni puhul on kaevandamistasu suurus sätestatud kontsessioonilepingus [15].
For mineral resources extracted under authorisation, the fee is governed by the Mining Act [16].
Kaevandamisloa alusel kaevandatavate maavarade puhul reguleerib tasu suurust kaevandamisseadus [16].
Section 26/A(5) of the Mining Act
Kaevandamisseaduse paragrahvi 26/A lõige 5
Section 26/A(5) of the Mining Act stipulates that where a mining company under the authorisation regime does not start extraction within 5 years from the date of the Mining Authority’s authorisation, the mining right is withdrawn [18].
Kaevandamisseaduse paragrahvi 26/A lõikes 5 [18] on sätestatud, et kui kaevandusettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse kaevandamislubade süsteemi, ei alusta kaevandamist 5 aasta jooksul pärast kaevandusametilt kaevandamisloa saamist, siis tühistatakse tema kaevandamisõigus.
This Section also provides for the possibility of an extension of this deadline by agreement between the competent minister and the mining company [19].
Kõnealuses paragrahvis on sätestatud ka võimalus pikendada seda tähtaega pädeva ministri ja kaevandusettevõtja vahelisel kokkuleppel [19].
The Section provides for three different fees to be paid where extension of the mining right is granted:
Paragrahvis on sätestatud kolme eri liiki tasu, mis tuleb maksta kaevandamisõiguse kehtivusaja pikendamise korral:
firstly, an extension fee has to be paid for the idle fields until operation is actually started; this fee is maximum 1,2 times the original mining fee, calculated on the basis of a stipulated hypothetical amount of minerals, since this charge has to be paid at a time when there has still not been any actual production on the field;
esiteks tuleb kasutusele võtmata kaevandusväljade eest maksta kuni tegevuse tegeliku alustamiseni tähtaja pikendamise tasu; selle tasu maksimaalne summa võrdub 1,2-kordse esialgse kaevandamistasuga, mis arvutatakse maavarade ettenähtud hüpoteetilise koguse alusel, sest kõnealust tasu tuleb maksta ajal, mil tegelikku tootmist ei ole kaevandusväljal veel alustatud;
secondly, if the extension application concerns more than two fields, the level of the extension fee (the increased mining fee) has to be applied to all mining fields of the company;
teiseks, kui tähtaja pikendamise taotlus hõlmab rohkem kui kahte kaevandusvälja, tuleb tähtaja pikendamise tasu (suurendatud kaevandamistasu) kohaldada äriühingu kõikide kaevandusväljade suhtes;
thirdly, if the extension concerns more than five fields a one-off payment may be charged in addition [20].
kolmandaks, kui pikendamine hõlmab rohkem kui viit kaevandusvälja, võidakse lisaks nõuda ühekordse tasu [20] maksmist.
The extension agreement between MOL and the Hungarian State
MOLi ja Ungari riigi vaheline tähtaja pikendamise leping
On 19 September 2005, MOL applied for the extension of the mining right for twelve of its hydrocarbon fields, which it had previously obtained on the basis of an authorisation and on which it had not started extraction within the deadline.
septembril 2005 taotles MOL kaevandamisloa alusel omandatud kaevandamisõiguse kehtivusaja pikendamist 12 süsivesinikuvälja jaoks, kus ta ei olnud tähtaja jooksul kaevandamist alustanud. 2005. 22. detsembril 2005 sõlmisid MOL ja pädev minister kaevandamisseaduse paragrahvi 26/A lõike 5 kohaselt tähtaja pikendamise lepingu (edaspidi „pikendamise leping”) järgmistel tingimustel: a) tähtaja pikendamise tasu 12 kaevandamisluba, mida taotlus hõlmas, pikendati viie aasta võrra (st MOLile anti veel viis aastat kõnealustel kaevandusväljadel kaevandamise alustamiseks). Tähtaja pikendamise tasu määrati viie aasta pikkuse lisaaja iga aasta kohta sel ajal kehtinud 12 % suuruse kaevandamistasu määra alusel, mida korrutati vahemikku 1,020–1,050 jääva kordajaga („c”) ja tulemuseks saadi tabelis 1 loetletud tähtaja pikendamise tasu määrad [21]. Tähtaja pikendamise tasu kehtestati lisaaja viie aasta kohta.
The extension fee was stipulated for the 5 years of the extension period.
Pikendamise lepingus määratud tasumäärad Aasta
Where the fields were actually put into operation, the stipulated fee had to be applied to the remainder of the 15-year period as the mining fee for the fields covered by the extension [22].
Esialgne tasumäär × c
Fixed mining fee The parties also explicitly agreed that the stipulated mining fee would remain applicable for the entire duration of the contract (i.e. until 2020), regardless of any amendments to the Mining Act [24].
Kindlaksmääratud kaevandamistasu pooled leppisid sõnaselgelt kokku, et kindlaksmääratud kaevandamistasu kohaldatakse kogu lepingu kehtivusaja jooksul (st kuni 2020. aastani), olenemata kaevandamisseadusesse tehtud muudatustest [24].
One-off payment Since the extension of the mining right had been requested for more than five fields, a one-off payment of HUF 20 billion [25] was also laid down in the agreement [26].
Ühekordne makse Kuna kaevandamisõiguse kehtivusaja pikendamist taotleti rohkem kui viie kaevandusvälja suhtes, on lepingus ette nähtud ka 20 miljardi Ungari forinti [25] suurune ühekordne makse [26].
Termination clause The agreement stipulated that it could not be modified unilaterally (but only with the agreement of both parties).
Lõpetamisklausel lepingus on sätestatud, et seda ei saa muuta ühepoolselt (vaid ainult pooltevahelisel kokkuleppel).
It could be terminated by one of the parties only in the event of a change of ownership in MOL (at least 25 % of shares).
Üks pooltest saab lepingu lõpetada ainult juhul, kui MOLi omanik vahetub (vähemalt 25 % aktsiatest saab uue omaniku).
By decision of 23 December 2005, the Mining Authority extended MOL’s mining rights for the requested twelve fields and extended the increased fee to apply to all fields of the company.
Kaevandusamet pikendas 23. detsembri 2005. aasta otsusega MOLi kaevandamisõiguste kehtivusaega taotletud 12 kaevandusvälja jaoks ja laiendas suurendatud tasu äriühingu kõikidele kaevandusväljadele.
Amendments of the Mining Act as regards the mining fee for mining rights granted by authorisation
Kaevandamisseaduse muudatused, mis käsitlevad kaevandamisloa alusel antud kaevandamisõiguste eest makstavat kaevandamistasu
An amendment [27] to the Mining Act that took effect on 8 January 2008 [28] (hereinafter ‘the 2008 amendment’) raised the mining fee considerably for certain categories of hydrocarbons.
Kaevandamisseaduse muudatusega, [27] mis jõustus 8. jaanuaril 2008 [28] (edaspidi „2008. aasta muudatus”), suurendati oluliselt teatud liiki süsivesinike eest makstavat kaevandamistasu.
The mining fee for other types of minerals was not affected by this amendment.
Kõnealune muudatus ei hõlmanud muude maavarade eest makstavat kaevandamistasu.
Section 5 of the amending Act provided for a differentiated mining fee depending on: (i) the date on which the mining field was put into operation; (ii) the quantity of hydrocarbons extracted, and (iii) the crude oil price at the time.
Kaevandamisseaduse muutmise seaduse paragrahvis 5 on sätestatud eri kaevandamistasud olenevalt: i) kaevandusvälja kasutuselevõtmise kuupäevast; ii) kaevandatavate süsivesinike kogusest ja iii) kehtivast toornafta hinnast.
A 30 % mining fee was stipulated for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008,
30 % suurune kaevandamistasu määr kehtestati kaevandusväljadele, mida kasutati ajavahemikus 1. jaanuarist 1998 kuni 1. jaanuarini 2008.
For fields put into operation after 1 January 2008, differentiated rates apply (12 %, 20 % or 30 %) depending on the quantity of hydrocarbons extracted,
Pärast 1. jaanuari 2008 kasutusele võetud kaevandusväljade suhtes kohaldatakse eri määrasid (12 %, 20 % või 30 %) olenevalt kaevandatavate süsivesinike kogusest.
For mines put into production before 1 January 1998, the factor ‘J’ is used, its minimum value being set at 30 %.
Enne 1. jaanuari 1998 kasutusele võetud kaevandusväljade puhul kasutatakse tegurit „J”, mille miinimumväärtus on 30 %.
Moreover, all these rates are subject to a surcharge depending on the crude oil price: + 3 % if the crude oil price is over 80 USD/bbl or + 6 % if it is over 90 USD/bbl (hereinafter ‘Brent Clause’).
Kõnealustele määradele lisandub täiendav tasu, mille suurus oleneb toornafta hinnast: (+ 3 %, kui toornafta hind on kõrgem kui 80 USA dollarit barreli eest või + 6 %, kui hind on kõrgem kui 90 USA dollarit barreli eest (edaspidi „Brenti täiendav tasu”)).
There are special rates applicable to, for example, difficult extracting conditions (12 %) and high inert gas (8 %).
Kehtestatud on ka erimäärad, mida kohaldatakse näiteks raskete kaevandamistingimuste (12 %) või väärisgaaside (8 %) puhul.
These mining rates were in force between 8 January 2008 and 23 January 2009 and applied to all mining companies working on mining sites under authorisation, including those which received authorisation before January 2008, from the entry into force of the amendments to the Mining Act.
Kõnealused kaevandamistasu määrad kehtisid ajavahemikul 8. jaanuarist 2008 kuni 23. jaanuarini 2009 ja neid kohaldati alates kaevandamisseaduse muudatuste jõustumisest kõikide kaevandusettevõtjate suhtes, kes kasutasid kaevandusvälju kaevandamisloa alusel, sh nende suhtes, kes said kaevandamisloa enne 2008. aasta jaanuari. 2009.
A new amendment to the Mining Act entered into force on 23 January 2009 (after the Commission’s decision to open the formal investigation procedure), reducing the mining fee for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008 back to 12 % (while maintaining the ‘Brent Clause’) [29].
Kaevandamisseaduse muudatus [29] jõustus 23. jaanuaril 2009 (pärast komisjoni otsust algatada ametlik uurimismenetlus) ja sellega vähendati 1. jaanuarist 1998 kuni 1. jaanuarini 2008 kasutusele võetud kaevandusväljade eest võetava kaevandamistasu määr taas 12 %-ni (tagades samal ajal Brenti täiendava tasu kohaldamise).
The applicable mining fee for other types of fields remained the same as in the Mining Act applicable in 2008.
Teist liiki kaevandusväljade eest makstav kaevandamistasu jäi samaks, nagu oli kehtestatud 2008. aastal kehtinud kaevandamisseaduses.
Table 2 summarises the applicable mining fees under the authorisation regime according to the different versions of the Mining Act.
Tabelis 2 on esitatud kokkuvõtlik ülevaade kaevandamislubade süsteemi alusel makstavatest kaevandamistasudest vastavalt kaevandamisseaduse eri versioonidele.
Summary of the applicable mining fees in the authorisation regime under the Mining Act
Ülevaade vastavalt kaevandamisseadusele kaevandamislubade süsteemi alusel kohaldatavatest kaevandamistasu määradest
‘J’ is to be calculated according to a formula based on historical gas prices, extracted quantity and value; see recital 11.
„J” arvutatakse valemi järgi, mis põhineb ajaloolistel maagaasihindadel, toodetud kogustel ja väärtusel; vt põhjendus 11.
Fee applicable up until 2008
Kuni 2008. aastani kohaldatud tasumäär
Fee applicable in 2008
aastal kohaldatud tasumäär
Fee applicable from 23 January 2009
Alates 23. jaanuarist 2009 kohaldatav tasumäär
Production started before 1 January 1998
Tootmist alustati enne 1. jaanuari 1998
(at least 12 %)
(vähemalt 12 %) J %
(at least 30 %, + 3 % or 6 % Brent Clause)
(vähemalt 30 %, + 3 % või 6 % Brenti täiendav tasu)
Production started between 1 January 1998 and 1 January 2008
Tootmist alustati ajavahemikul 1. jaanuarist 1998 kuni 1. jaanuarini 2008 [43]
(+ 3 % or 6 % Brent Clause)
(+ 3 % või 6 % Brenti täiendav tasu)
Gas fields with an annual production of less than 300m m3
Maagaasiväljad, kus toodetakse alla 300 miljoni m3 maagaasi aastas
Oil fields with an annual production of less than 50 kt
Naftaväljad, kus toodetakse alla 50 kilotonni naftat aastas
Gas fields with annual production between 300-500m m3
Maagaasiväljad, kus toodetakse 300–500 miljonit m3 maagaasi aastas
Oil fields with an annual production between 50-200 kt
Naftaväljad, kus toodetakse 50–200 kilotonni naftat aastas
Gas fields with an annual production above 500m m3
Maagaasiväljad, kus toodetakse üle 500 miljoni m3 maagaasi aastas
Oil fields with an annual production above 200 kt
Naftaväljad, kus toodetakse üle 200 kilotonni naftat aastas
Hydrocarbons with special mining conditions
Eritingimustes kaevandatavad süsivesinikud
High inert gas
Väärisgaasid
The alleged state aid measure under scrutiny is the 22 December 2005 extension agreement between MOL and the Hungarian State, which allowed the company a certain degree of exemption from the increased mining fee on hydrocarbon extraction stipulated in a subsequent amendment to the Hungarian Mining Act.
Väidetav riigiabimeede, mida uuritakse, on 22. detsembril 2005. aastal MOLi ja Ungari riigi vahel sõlmitud pikendamise leping, millega äriühing vabastati teatud ulatuses suurendatud kaevandamistasu maksmisest, mida tuli Ungari kaevandamisseaduse hilisema muudatuse kohaselt tasuda süsivesinike kaevandamise eest.
Given the way the agreement and the subsequent amendment were designed, the Commission regards them as part of the same measure (the measure) and the opening decision assessed their joint impact.
Võttes arvesse lepingu ja seaduse hilisema muudatuse ülesehitust, leidis komisjon, et tegemist on sama meetme eri osadega (edaspidi „meede”) ja hindas menetluse algatamise otsuses nende koosmõju.
In its preliminary assessment the Commission took the view that the measure constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and could not see any grounds on which it could be compatible with the internal market, since no derogation seemed to be applicable.
Komisjon asus oma esialgses hinnangus seisukohale, et meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ja seda ei saa pidada siseturuga kooskõlas olevaks, sest ükski erand ei tundunud olevat kohaldatav.
Further details can be found in the opening decision, which is to be taken as an integral part of this Decision.
Täiendavad üksikasjad on esitatud menetluse algatamise otsuses, mida tuleb käsitada käesoleva otsuse lahutamatu osana.
V. COMMENTS FROM HUNGARY
V. UNGARI MÄRKUSED
Hungary’s main arguments with regard to the cumulative criteria defining state aid include: (i) the absence of selectivity and (ii) the absence of any advantage to the alleged beneficiary.
Ungari peamised väited riigiabi määratlemisel kasutatavate kumulatiivsete kriteeriumide kohta on järgmised: i) valikulisuse puudumine ja (ii) väidetava abisaaja eeliste puudumine.
As regards selectivity, the Hungarian authorities basically argue that the measure is not selective, because by concluding the extension agreement MOL became subject to another regime different from the authorisation regime.
Seoses valikulisusega väidavad Ungari ametiasutused põhimõtteliselt, et meede ei ole valikuline, sest pikendamise lepingu sõlmimisel hakkas MOLi suhtes kehtima kaevandamislubade süsteemist erinev süsteem.
In the first place, Hungary confirms that there is a difference between the concession and the authorisation regimes, emphasising that in the case of a concession the mining company can, in its concession bid, offer a higher fee than stated in the tender notice, whereas under the authorisation regime the fee is stipulated by the Mining Act.
Esiteks kinnitavad Ungari ametiasutused, et kontsessioonide ja kaevandamislubade süsteem on erinevad, rõhutades, et kontsessiooni puhul võib kaevandusettevõtja pakkuda oma kontsessioonipakkumises suuremat tasu kui hanketeates märgitud, samal ajal kui kaevandamislubade süsteemi puhul on tasu sätestatud kaevandamisseaduses.
Hungary further argues that alongside these two regimes there was a need for a new ‘quasi-concessionary’ solution, laying down the mining fee in an individual contract outside the concession system.
Lisaks väidavad Ungari ametiasutused, et peale nimetatud kahe süsteemi oli vaja uut, n-ö kontsessioonilaadsest lahendust, et sätestada kaevandamistasu eraldi lepingus väljaspool kontsessioonide süsteemi.
In Hungary’s view the extension agreement under Section 26/A(5) of the Mining Act can be seen as an appropriate legal basis for such a ‘quasi-concessionary’ solution, effectively taking the mining right out of the authorisation regime and placing it on a contractual basis.
Ungari ametiasutuste arvates tuleb kaevandamisseaduse paragrahvi 26/A lõike 5 alusel sõlmitavat pikendamise lepingut käsitada sellise n-ö kontsessioonilaadse lahenduse nõuetekohase õigusliku alusena, mille tulemusel ei kohaldata kaevandamisõiguse suhtes enam kaevandamislubade süsteemi, vaid see muutub lepingupõhiseks.
Hungary adds that the extension agreement stems directly from the logic of the Mining Act.
Ungari ametiasutused lisavad, et pikendamise leping tuleneb otseselt kaevandamisseaduse loogikast.
According to Hungary, fixing the mining fee for the duration of the extension agreement is a natural element of the agreement referred to in Section 26/A(5) of the Mining Act and the extension could not have been concluded on different terms.
Ungari ametiasutuste sõnul on kaevandamistasu suuruse kindlaksmääramine tähtaja pikendamise kogu lepingu kehtivuse ajaks kaevandamisseaduse paragrahvi 26/A lõikes 5 viidatud kokkuleppe loomulik osa ja tähtaega ei oleks teistsugustel tingimustel pikendatud.